55 0 2MB
Evoluția omului este legată nemijlcit de mediul în care trăiește
Mai întîi oamenii locuiau în peșteri și colibe. Mai apoi dezvoltîndu-se primele forme de organizare au constituit ceata, ginta și tribul.
În urmă cu 10.000 de ani s-a trecut de la așezările primitive la cele organizate, apărînd primele așezări umane stabile - satele. În acestea treptat au apărut primele adăposturi mai complexe, ca casele din paie și lut, bordeie săpate în pămînt, construcții din lemn și piatră etc.
Unele vetre de sate s-au transformat ulterior în tîrguri, cetăți și mai apoi orașe. Orașele au început a fi înconjurate de valuri de pămînt și piatră, șanțuri și ziduri de apărare, ridicate împotriva cotropitorilor.
Pe teritoriul tării noastre, în antichitate dacii și-au construit primele așezări pe cursul apelor, majoritatea lor trăind la sate. Printre principalele așezări sunt Tomis, Callatis, Histria.
Ulterior romanii au adus o contribuție imensă în dezvoltarea orașelor și a gradului de civilizație. Sub influența și altor popoare, localitățile strămoșilor noștri s-au dezvoltat treptat și în perioada medievală.
Republica Moldova este împărţită în 32 de raioane, UTA Găgăuzia, UTA din stînga Nistrului, 5 municipii Chișinău, Bălţi, Bender, Comrat, Tiraspol, 60 de oraşe şi 1614 comune şi sate.
Oraşul Chişinău este situat în centrul Republicii Moldova, pe rîul Bîc, un afluent al Nistrului. Denumirea de Chişinău provine de la Chişla Nouă, ceea ce semnifică izvor. Prima menţiune despre localitatea Chişinău datează de la 17 iulie, anul 1436. În documentele istorice se menţionează că în anul 1641 devine proprietate mănăstirească. Datorită aşezării geografice favorabile, localitatea a evoluat de la un vechi tîrg moldovenesc, la un oraş modern.
Aici s-au stabili meşteşugari, comercianţi, oameni de cultură, care au dus faima localităţii. Printre cele mai de vază personalităţe cunoscute şi apreciate pentru faptelelor măreţe, se numără: B.P. Hajdeu;Costantin Stamati; Ion Druţă; Ion Vatmanu; Alexei Mateevici; Pan Halippa; Eugen Doga; Maria Bieşu; Nicolae Sulac; Mihai Dolgan ş.a. Cu timpul populaţia a crescut, astăzi constituind peste 800 de mii de locuitori. Chişinăul este principalul nod de comunicaţii, centru industrial, politic, şi cultural al republicii. Locuitorii oraşului activează în fabrici, uzine, centre comerciale, instituţii de învăţămînt şi culturale.
Denumirea orașului Chișinău vine de la suprapunerea cuvîntului român Nouă peste cuvîntului tătar Kîșla (iernut): Chișinăul ar fi așadar o Cîșla-Nouă. Altă părere este că acest nume se trage din limba maghiară Kis + Jenö („micul Eugen” sau „mica latură”) pronunțat Chișienău, trăgîndu-se de la ostașii secui pe care voievozii Moldovei îi stabiliseră aici. Hîncești - Prima mențiune documentară a localității datează din anul 1522. Mai multe atestări ale Hînceștilor parvin din secolul al XVII-lea, denumirea venind de la vechiul neam de răzeşi din Lăpuşna, Hînceştii. Conform unei alte versiuni, Hîncesti înseamnă, în traducere din limba turcă, „han pentru soldaţi”, însă această presupunere este nefondată. De la începuturile sale, Hînceștiul a fost un sat răzășesc, de oameni liberi și gospodari. Orhei - Conform unei versiuni, Orhei ar deriva de la cuvîntul unguresc „var” cu sensul de oraş al cetății. O altă ipoteză susține că ar fi un termen cu utilizare locală care indica locul unde fusese o gospodărie, curte, etc. Unii consideră că este de provenienţă turanică, iar „orga” înseamnă reşedinţa hanului. Fălești - Toponimul provine din cuvântul „Fală”, însemnând în Evul Mediu „slavă”. Un ostaș „fălit” pentru vitejia sa putea întemeia o nouă moșie „Fălească”, urmașii săi puteau purta numele de Fălescu, iar oamenii de acolo erau „Făleștii”. Rezina - Numele „Rezina” provine de la hidronimul Rezina, afluent al rîului Nistru, atestat în documentele moldoveneşti în anul 1437 şi la gura căruia s-au aşezat cu traiul primii locuitori. La rîndul său, hidronimul Rezina, pare să aibă la bază numele unei moşii pe al cărei stăpîn îl cheamă Răzanu. În apropierea acestei moşii, sau poate chiar pe teritoriul ei, curgea rîuleţul care a fost numit Rezina.
titlul ( un singur cuvant – substantiv) : descriere ( 2 cuvinte – adjective) ; actiune ( 3 cuvinte – verbe) ; sentimente ( 4 cuvinte – constructie, enunt) ; esenta subiectului ( un cuvant cheie)
1. 2. 3. 4. 5.
Exemplu : Mircea Intelept, viteaz Discutand, luptand, invingand A lasat o amintire vesnica Patriot