38 4 338KB
www.referat.ro
www.referat.ro
Problema ecologica în Republica Moldova
INTRODUCERE Înca din fazele primare ale dezvoltarii sale, societatea umana a remodelat cadrul natural creând un mediu „artificial" compus din multiple echipamente ce deservesc cerintele curente ale populatiei. Forma cea mai sintetica de concretizare a mediului artificial o reprezinta localitatile, optimizate ca marime, structura, înzestrare şi înfatişare, astfei încât sa poata raspunde exigentelor sociale. în prezent, devine din ce în ce mai complicat de stabilit o delimitare stricta între mediul natural şi cel artificial., având în vedere ca prin simbioza lor organica a rezultat un fenomen calitativ nou, denumit în terminologia internationala „mediu uman". 1. Situatia ecologica a apelor Râul Bâc continua sa prezinte un pericol ecologic pentru chişinauieni, iar pe zi ce trece el se transforma într-un depozit de deşeuri menajere. În prezent, deşi se întreprind actiuni pentru solutionarea problemelor salubrizarii capitalei, situatia în domeniu ramâne a fi alarmanta, iar gunoiştile neautorizate nu reprezinta altceva decât adevarate focare ale unor eventuale explozii ecologice. Deseori, în apropierea râului Bâc se creeaza adevarate depozite de deşeuri din sticle şi pungi de plastic, sticle de bere, anvelope şi legume stricate, lasate de agentii economici care activeaza în apropiere. Toate acestea duc la poluarea albiei râului Bâc. Potrivit locuitorilor din zona râului Bâc, deşi sunt revoltati de starea acestui râu, vina pentru situatia creata o poarta oamenii şi agentii economici din preajma râului. Daca englezii se lauda cu Tamisa, iar francezii cu Sena, râuri pe care se organizeaza croaziere de vis, noi suntem pe ultimul loc din Europa la acest capitol, şi am putea sa ne laudam doar cu anvelopele şi conservele de pe fundul râurilor.
2. Situatia ecologica a spatiilor terestre În contextul noilor conditii social-economice în domeniul situatiei ecologice a Republicii Moldova, dupa 1990 s-au conturat urmatoarele tendinte: diminuarea eruptiilor de gaze în atmosfera de la surse stationare, fapt determinat de micşorarea volumelor de productie industriala, în primul rând la marile întreprinderi industriale, majorarea eruptiilor de gaze în atmosfera datorita unei sporiri simtitoare a numarului de unitati de transport; extinderea zonelor de disconfort acustic ca urmare a creşterii intensitatii circulatiei transportului şi parcarii neorganizate a automobilelor în curti, precum şi efectuarii constructiilor în zonele rezidentiale; înrautatirea calitatii de curatare a apelor de suprafata pe teritoriul tarii; restrângerea suprafetelor verzi, determinata de preluarea terenurilor pentru constructii, degradarea masivelor verzi sub influenta poluarii aerului şi solurilor. Din considerentele expuse s-a modificat raportul diverselor surse de poluare: obiectivele termo-energetice - 7%, alte ramuri ale industriei - 13% şi transportul - 80%. Având în vedere toate acestea, se pune problema gasirii unor solutii de atenuare a efectelor dezvoltarii spatiale asupra mediului natural. Alaturi de criteriul cantitativ al urbanizarii, care presupune „înghitirea de mari spatii", se plaseaza şi criteriile calitative, cum ar fi: igienizarea spatiului de habitat şi
creşterea nivelului de trai al populatiei. În ceea ce priveşte igienizarea habitatului urban, se considera ca fiind acuta so-lutionarea unor aşa cerinte ale populatiei ca: cererea de confort, cererea de seracii complexe de deservire, cererea de locuinte, o anumita igiena a spatiului de habitat, un mediu ambiant propice desfaşurarii vietii social-economice etc. Pentru a mentine nealterate conditiile de viata, urmarind în permanenta pastrarea echilibrului ecologic, se impun unele masuri complexe şi de competente diferite, menite sa asigure posibilitati sporite de recreare, dar şi sa combata poluarea mediului în care traim (diminuarea factorului declanşator de dezechilibru, degradarea produsa sa nu depaşeasca acel „prag optim" de functionalitate a ecosistemului respectiv, studierea fenomenelor de degradare în perspectiva pentru fiecare component degradat, cunoaşterea inter-relatiilor om-natura, realizarea de noi spatii verzi, sporirea numarului de statii de incinerare a reziduurilor menajere şi a deşeurilor industriale etc.)
3. Situatia ecologica a aerului Prezenta poluantilor organici persistenti în aer se datoreaza emisiilor de la întreprinderile chimice si fabricile de ardere a deseurilor, tratamentului chimic al plantelor agricole si al suprafetelor de padure contra bolilor si daunatorilor, evaporarii si sublimarii
lor
de
pe
învelisul
solului
etc.
Aerul din zonele cu utilizare intensa a pesticidelor sau din preajma fabricilor de incinerare a deseurilor contine substante clororganice persistente. În cazurile dispersarii intentionate a pesticidelor (contra bolilor si daunatorilor culturilor agricole) se simte un miros puternic ce irita organele respiratorii si chiar provoaca dureri de cap. În Moldova sau Înregistrat mai multe cazuri, inclusiv în vara anului 2003, cînd unele persoane au avut de suferit din cauza aflarii în zona cu aer poluat. Se observa o acumulare sporita a pesticidelor în praful degajat. De exemplu, daca continutul obisnuit de DDT în aerul atmosferic este de 0,000004 mg/l, apoi în pulberi el se ridica pana la 0,04 mg/l, concentratia maxim admisibila.
RECOMANDARI
În scopul ameliorarii starii mediului ambiant, în Republica Moldova sunt utile urmatoarele actiuni: extinderea participarii cetatenilor la managementul mediului ambiant, asigurarea educatiei şi conştientizarii ecologice a populatiei; zonarea eco-teritoriala, determinarea zonelor eco-antropo-gene conform gradului de poluare a ecosistemelor; organizarea carcasei naturale unitare din punct de vedere ecologic al oraşului; recultivarea terenurilor epuizate; diminuarea deversarii deşeurilor nocive; introducerea tehnologiilor moderne de filtrare a apei potabile, utilizarea aprovizionarii derivate şi repetate cu apa; elaborarea unor masuri de stimulare a aplicarii unor noi tehnologii în domeniul conservarii energiei; sustinerea şi stimularea mijloacelor de transport sigure şi inofensive pentru mediul ambiant; perfectionarea organizarii circulatiei rutiere, extinderea capacitatii de trafic a magistralelor, reglementarea riguroasa a parcarilor auto, construirea şi reconstruirea intersectiilor rutiere şi încrucişarilor de trafic; monitorizarea mediului ambiant.
BIBLIOGRAFIE 1.
ALPOPI, C. Elemente de urbanism. Bucureşti: Editura Universitara, 2008, 303 p.
2.
GUTUTUI, V. Studiu privind terenurile din municipiul Chişinau. Chişinau, 2007, 16
p. 3.
***Planul de Amenajare a Teritoriului Municipiului Chişinau. Chişinau, 2006, 71 p.
4.
***Planul strategic de dezvoltare social-economica a Chişinaului pâna în anul 2020.
Chişinau, 2005, 108 p. 5.
***Mediul Ambiant, Revista stiintifica de informatie si cultura ecologica. Nr.1(37)
Februarie, 2008, p.47-48 6.
***Mediul Ambiant, Revista stiintifica de informatie si cultura ecologica. Nr.1(49)
Februarie, 2010, p.41-43