141 59 2MB
Swedish Pages 1 PDF-fil (277 s) [277] Year 2007
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
Ingela Schånberg
De dubbla budskapen
9/12 10/13 11/14,5
68mm 71mm 76mm
Kvinnors bildning och utbildning i Sverige under 1800- och 1900-talen
C M Y K
220mm 223mm
7176 Titel
20 nov 2003 13.47:23
sida 1 av 2
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
9/12
68mm
10/13
71mm
11/14,5
76mm
KOPIERINGSFÖRBUD
Detta verk är skyddat av lagen om upphovsrätt. Kopiering, utöver lärares rätt att kopiera för undervisningsbruk enligt BONUS-Presskopias avtal, är förbjuden. Sådant avtal tecknas mellan upphovsrättsorganisationer och huvudman för utbildningsanordnare t.ex. kommuner/universitet. För information om avtalet hänvisas till utbildningsanordnarens huvudman eller BONUS-Presskopia. Den som bryter mot lagen om upphovsrätt kan åtalas av allmän åklagare och dömas till böter eller fängelse i upp till två år samt bli skyldig att erlägga ersättning till upphovsman/rättsinnehavare. Denna trycksak är miljöanpassad, både när det gäller papper och tryckprocess.
Art.nr 7176 eISBN 978-91-44-05049-2 © Ingela Schånberg och Studentlitteratur 2004 Omslagsbild: Christen Dalsgaard En Pige, der skriver 1871, Ribe museum Omslagslayout: Fransisco Ortega
C
Printed in Sweden Studentlitteratur, Lund Webbadress: www.studentlitteratur.se
M
Tryckning/år 1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
2008 07 06 05 04
Y K
220mm 223mm
7176 Titel
20 nov 2003 13.47:23
sida 2 av 2
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
Innehåll
9/12 10/13 11/14,5
1 Introduktion 7 Genus och utbildning 9 Bildningsbegreppet 11 Teoretiska utgångspunkter 14 Genussystemet 14 Den ekonomisk-historiska utvecklingen 17 Kvalifikationerna förändras 20 Tre faser i genussystemets förändring 21 Genusarbetsdelning och utbildning – en horisontell och hierarkisk arbetsmarknad 23 Utbildningens horisontella och hierarkiska struktur 25 Sammanfattning 28
68mm 71mm 76mm
2 Etableringsperioden till 1865 29 Läroverken – bildning och utbildning för män 29 Elementarläroverken för flickor – en bortglömd marknad 32 De ogifta kvinnornas försörjningsproblem 34 Lagstiftningsförändringar 36 Kvinnobildning för hem och hushåll 38 Den statliga utbildningspolitiken 46 Sammanfattning 50
C M
3 Expansionsperioden 1865–1885 53 Äktenskapet under debatt 55 Kvinnobildningen börjar diskuteras offentligt 57 Utbildningens innehåll 60 Överansträngningen 64 Den statliga utbildningspolitiken 69 1866 års flickskolekommitté 69 Subventionsdebatterna i riksdagen 1873–1874 72 Flickskoleföreträdarna och de statliga subventionerna 78 Lund 81
Y K
3
© Ingela Schånberg och Studentlitteratur 2004
220mm 223mm
7176SchanbergTOC.fm
10 nov 2003 12.53:08
sida 3 av 6
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
Lunds högre allmänna läroverk 81 Flickskolorna i Lund 82 Kvinnobildningens innehåll och omfattning 87 Sammanfattning 89
9/12 10/13 11/14,5
C M
4 Stagnations- och koncentrationsperioden 1885–1910 93 Arbetsmarknaden vidgas för kvinnorna 95 Familjebildningen fortsatt problematisk 96 Ideologiska konflikter inom kvinnorörelsen 98 De ”kvinnliga” inslagen i kvinnobildningen förstärks 102 Debatterna på flickskolemötena 102 Ett praktiskt bildningsideal – huslig ekonomi 103 Examensfrågan 107 Könsideologin förändras 112 En religiös-nationell uppfostran 120 Hälsolära och samhällskunskap 122 Lund 123 Elevutvecklingen 124 Lunds fullständiga läroverk för flickor 124 Högre elementarskolan i Lund för flickor 127 Flickskolans kultur 132 Utbildningen i pojkläroverken och flickskolorna – en jämförelse 135 Sammanfattning 137 5 Stabiliseringsperioden 1910–1930 139 Efterfrågan på kvinnors arbetskraft ökar 141 Fortsatt ojämlikhet inom utbildningen 142 En kvinnlig utbildningsexpansion 143 Den statliga utbildningspolitiken – 1927 års skolreform 145 Flickskolan i utredningarna 146 1918 års skolkommission 147 1924 års skolkommitté 149 Flickskolan och de politiska partierna 151 Sam- och särundervisning 155 Kvinnoorganisationerna och flickskolan 157 Flickskolemötena 161 Orsaker till att den husliga och praktiska inriktningen i flickskolan förstärktes 167
Y K
4
© Ingela Schånberg och Studentlitteratur 2004
220mm 223mm
7176SchanbergTOC.fm
10 nov 2003 12.53:08
sida 4 av 6
68mm 71mm 76mm
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
Könskonflikten på lärararbetsmarknaden 170 Lund 176 Könsfördelning och social bakgrund 178 Flickskolans kultur och kvalifikationer 178 Kvinnligt och manligt 179 Ordning och kaos 183 Sammanfattning 186 9/12 10/13 11/14,5
6 Kommunaliseringsperioden 1930–1962 191 Familjestrukturen och kvinnornas ökade lönearbete 193 Flickskolorna 196 Flickskolan i utredningarna 200 1938 års flickskolesakkunniga 200 1940 års skolutredning 201 1946 års skolkommission 204 Realskoleutredningen 205 Flickskolan och de politiska partierna 206 Motstridiga åsikter 207 Socialdemokratin och kvinnors utbildning 213 Alva Myrdal 215 Kvinnoorganisationerna och kvinnors utbildning 217 Outtalade motiveringar till flickskolans avveckling 228 Flickskoleutbildningens funktion – för hem och familj eller för arbetsmarknaden? 232 Flickskoleelevernas framtidsplaner 233 Lund 235 Flickskoleelevernas ”livskarriärer” 235 Valet av skolform 241 Skolkulturen 242 Sammanfattning 244 Noter 249 Källor och referenser 265 Tryckta och otryckta källor 265 Referenser 269
C
Personregister 275
M Y K
5
© Ingela Schånberg och Studentlitteratur 2004
220mm 223mm
7176SchanbergTOC.fm
10 nov 2003 12.53:08
sida 5 av 6
68mm 71mm 76mm
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
9/12
68mm
10/13
71mm
11/14,5
76mm
C M Y K
6
© Ingela Schånberg och Studentlitteratur 2004
220mm 223mm
7176SchanbergTOC.fm
10 nov 2003 12.53:08
sida 6 av 6
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
1 Introduktion
1 Introduktion
68mm
9/12 10/13 11/14,5
C M
71mm
Kvinnors utbildning i Sverige har i ett historiskt perspektiv i flera avseenden varit annorlunda än mäns. Idag tar vi för givet att grundskoleutbildning och gymnasieutbildning är till för alla, både flickor och pojkar, att denna utbildning är kostnadsfri för föräldrarna och att den är samhälleligt organiserad. Utbildning är en del av vårt välfärdssystem. För flickors del är detta emellertid en relativt sen företeelse. När staten i mitten av 1800-talet subventionerade den grundläggande utbildningen i folkskolan gällde detta både flickor och pojkar, men den icke-obligatoriska, högre utbildningen i de statliga läroverken var förbehållen pojkarna och i princip kostnadsfri. Denna könssegregering började avvecklas i början av 1900-talet, men inte förrän cirka 1930 hade flickor och pojkar på samma villkor tillträde till den offentligt organiserade utbildningen på de olika utbildningsnivåerna. Under 1800-talet var motsvarande utbildning för flickor belagd med höga avgifter och, i den mån den förekom, bedrevs undervisningen i de privata elementarskolorna och läroverken för flickor, de s.k. högre flickskolorna. Organisationsformen och de ekonomiska villkoren för flickors respektive pojkars utbildning var således olika in på 1900-talet. Även utbildningens innehåll och syfte har varit olika för flickor och pojkar. För pojkar har en av utbildningens huvudfunktioner varit knuten till arbetsmarknaden och försörjningen, medan utbildningen för flickor i detta avseende varit mer tveeggad. Den har haft en dubbel funktion. Den har dels varit en förberedelse för arbete på arbetsmarknaden och dels en förberedelse för det framtida familjelivet som maka och mor. Kursplaner för flickor i matematik och naturvetenskapliga ämnen var inte lika omfattande som för pojkar och den klassiska, manliga bildningens huvudämne, latinet, förekom inte i flickskolornas kurs- och timplaner.1 Under 1900-talet har dock flickors teoretiska utbildning blivit alltmer lik pojkars, allt efter-
Y K
7
© Ingela Schånberg och Studentlitteratur 2004
220mm 223mm
7176 01 Intro
10 nov 2003 12.48:01
sida 7 av 28
76mm
Studentlitteratur 155x223-Stone-2001-10-12
1 Introduktion
Tabell 1.1 Antal och andel gymnasieelever på kvinnodominerade, mansdominerade och könsblandade linjer 1990 och program 1997. 1990
9/12 10/13 11/14,5
C M
1990
1997
1997
>60 % kvinnor
37 223
40,0 %
43 270
36,9 %