138 5 2MB
Croatian Pages 37 [40] Year 1998
MIRELA BARBARO ŠA- Š IKIĆ • SANJA MARIJA SIKIR IĆ• JELENA VIGNJEVIĆ • MARINA Č UBRIĆ
TESTOVI IZ HRVATSKOGA JEZIKA
Urednica DINKA JURIČIĆ Recenzent
NIVES OPAČIĆ Stručni konzultant
MARGARI TAVRB ANOV IĆ Lektor
NIVES OPAČIĆ Korektor
MARINA ČUBRIĆ Grafički urednik
ŽELJKO PR ODANOVIĆ
© ŠKOLSKA KNJIGA, d.d., Zagreb, 1998. Nijedan dio ove knjige ne smije se umnožavati, fotokopirati ni na bilo koji način reproducirati bez nakladnikova pismenog dopuštenja.
Tisak GRAFIČKI ZAV OD HRVATSKE , Zagreb
»ŠKOLSKA KNJIGA«,
d.d., Zagreb, Masarykova 28
-
Za izdavača ANTE ŽUŽUL , prof.
Predsjednik U prave dr. se. DRAGOMIR MAĐERIĆ -Direktor nakladništva IVAN O TT, prof. Tisak završen u travnju 1998.
. razred 1 . Hrvatski književni jezik nastao je na temelju: a) čakavskog
b) štokavskog
c) kajkavskog narječja.
2. Kojim pismom Hrvati zapisuju staroslavenski jezik? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
3 . Koliko samoglasnika ima staroslavenski jezik?
.
................................................................................................
4. Kojim su narječjem (uz hrvatsku redakciju staroslavenskog jezika) pisani prvi hrvatski jezični spomenici?
5. Š to je hrvatska redakcija staroslavenskoga jezika?
6. Nabroji tri tiskare u Hrvatskoj s kraja 1 5 . st.
7. Kako se zove tip hrvatske glagoljice? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8. Jesu li se u Hrvatskoj ikada tiskale knjige glagoljicom? 9. Staroslavenski jezik bilježio se . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
1 O. Osim staroslavenskim jezikom, najstariji zapisi u Hrvatskoj pisali su se i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
1 1 . Napiši znakovima uglate glagoljice ove grafeme: a ..... „,e
. . . . . . . . , i ... . .
. . .
,o ......... ,u ..........
.
1 2 . Jesu li glasovi navedeni u prethodnome pitanju jedini samoglasnici u staroslavenskom jeziku?
IDAI •INEI
1 3 . U južnim hrvatskim krajevima postojao je poseban ćirilični oblik koji zovemo
1 4. Jesu li Hrvati u XV. st. govorili glagoljicom? 1 5 . Kako se zove ovaj staroslavenski znak :
b ......................................
1 6. Kako se zove najstarija sačuvana hrvatska tiskana knjiga?
·�
1 7. Š to je lingvistika ili jezikoslovlje?
�j�
--------""'-
. razred 1 8. Objasni jezičnu plodnost.
1 9 . Š to je književni jezik?
20. Nabroji barem četiri idioma.
2 1 . Zaokruži točne odrednice materinskoga jezika:
a) onaj kojega je čovjek naučio od majke b) usvaja se spontano u prirodnim situacijama c) uči se kad se već zna jedan jezik
d) usvaja se u ranome djetinjstvu e) uči se svjesno u osmišljenim situacijama.
22. Jezik se ostvaruje na dva načina. Koja?
2 3 . Nesvjesna uporaba i svakidašnje sporazumijevanje odlike su . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . jezika. 24. Prostorno određen jezik pojedine skupine unutar šireg društva zove se
2 5 . ldiolekt je
................................................. ..........................................................................................................
26. Š tokavsko narječje isto je što i hrvatski književni jezik. 27. Što je jezik ( s obzirom na komunikologiju)?
28. Š to je narječje ili dijalekt?
29. Komu je hrvatski književni (ili standardni) jezik materinski jezik?
30. Visina i glasnoća govora ovise o
.
'�·� "" '
. razred
'-'·
....r�,.,
·
'i'.\,
3 1 . Zaokruži nadodsječna obilježja govora:
a) titranje glasnica b) naglasak riječi i dužina c) otvoreno glasište
d) zatvoreno glasište e) rečenični naglasak f) intonacija.
32. Znanstvena disciplina koja obuhvaća pravila o izgovoru zove se 3 3 . Najmanja govorna jedinica jezika jest
.„„„„.„„„.„.„.„„.„„„„.„.„.„„„„„„„„„„„„ .
.
..„....„.„ .....„„... „.„„.„„„„„„ .. „.„„„.„...„......„„.„.....„.„„.„„.„„„„„„.„.
.
34. Uz pomoć oznaka G za govor i P za pismo odredi pripadaju li pojedini pojmovi govoru ili pismu:
- postoji u svim ljudskim društvima - znatno je stariji - nastaje na temelju govora - prirodno se uči
„„„„„„„„„
„„. „„„„„„„. „„„„ „. „„„. „.„.„.
„„ „„„.„„„ „„„„.„ „
„„„„„„„„„„„„„„„„„„ „„„„„.
- sredstvo manjine ljudskih jezika - mora se posebno učiti - prirodno je ograničen - ograničen je jezikom
„„„„„„.„.„„„„„„„„„.
„„„. „„„ „.„ „„„„ „„.„ „„„„ „ „„„„
„„„ „„„„„„„ „„„ „.„„ .„„„ „„„ „„.
„„„„.„.„„„„.„„„„„„.„ „„..„„„„„.
3 5 . Među navedenim pojmovima zaokruži one koje smatramo govornim vrednotama:
stanke, grafički znakovi, brzina, glasnoća, likovna sredstva, intonacija, nepoznati čitatelj, geste i grimase. 36. Nadodsječna govorna obilježja riječi jesu
„.„„„.„„„„„„„„„„„„„„„„„.
i
„„„„„„„„„„.„„„„„„„„„„„.
3 7 . Š to je fonem?
3 8 . Nastavi nizati fonološke opreke:
piti -
.„„„.„.„.„„„.„„„.„„„.„.„.
kolač -
„„„„„.„„„„„„„„„„„„„„„
dom -
„„„„„„„„„„„„.„„„.„„„„„„
39. š to proučava fonetika?
40. Š to proučava fonologija?
4 1 . Š to je alofon?
42. Označi alofone fonema /m/ u ovim riječima:
majka
tramvaj
43 . Ćime su uvjetovani alofoni?
44. Artikulacijska i akustička svojstva glasova proučava znanstvena disciplina
3
. razred 45. Nastavi nizati fonološke opreke: stih - . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ... .
.
.
.
.
. .. . . .
. .. .................. ..
..
kut - . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . .
. ..
. .
..... .
46. Različite ostvaraje istog fonema nazivamo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 7. Pisani znak za fonem nazivamo .
.. ...... .. ..... ................ .
.
.
... .
.....
..
.
.
........... .... ..
.
. .
48. Napiši fonetske znakove navedenih fonema : /j . . . . . . . . . . , nj . . . . . . . . . .
.. . ,
V
.
..........
, h . . . .... . , đ . . . . . . . . . . . .
...
.
49. Napiši fonetske znakove navedenih alofona: n . . . . . . . . . , h . . . . .... . . . , f . . . . . . . , c . . .. . . . . . , š . . . . . . . . . . . . , ž . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
.
50. Što slog čini slogom?
..
. .
.
..
.............................................. . ..........................................................................................
.
5 1 . Koji bezvučnici nemaju zvučni par? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
52. Glasove prema otvoru dijelimo na: a) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5 3 . Zaokruži dvousnenike: nj p
b
b)
······································································
.
k.
m
54. Ako slog završava na dva suglasnika, to u izvornim hrvatskim riječima mogu biti samo: 5 5 . Zvonačnika u hrvatskom jeziku ima a) 4 b) JO c) 8 56. Prema mjestu tvorbe glasovi k, g, h zovu se . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57. U hrvatskom jeziku postoji dvoglasni otvornik. To je . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
58. Način tvorbe dijeli zatvomike (konsonante) na: a) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
b) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
IDAl • I NE I
59. Imaju li svi zvučnici bezvučni par?
60. Prolaz zračnoj struji pri izgovoru otvomika je . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , a pri izgovoru zatvomika .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6 1 . Zaokruži zubnousnenike:
m
a
f
č
.
ć.
V
62. Ovim bezvučnicima pridruži njihove zvučne parove: p- . . . . . . . . ; s- . . . . . . . ; k- . . . . . . . . ; č- . . . . . . . . ; f- . . . . . . . .
.
63 . Prema mjestu tvorbe glasovi b, m, p zovu se . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 64. Zaokruži nepčanike:
c
č
ć
đ
s
dž
65 . Prolaz među glasnicama zovemo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
š
.
66. Prema otvorenosti, odnosno zatvorenosti prolaza glasovi mogu biti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . -4
ž.
i ...........................
. razred 67. Među navedenim glasovima zaokruži slivenike (afrikate): č
c
ć
đ
dž
f
h
s
š
z
ž.
68. Nađi parove (npr. sliveni ci - afrikate) među navedenim pojmovima i poveži ih crtama: bočnici frikativi nazali treptajnici laterali zapornici sonanti nosnici okluzivi zvonačnici vibranti okluzivi 69. U skladu sa slogovnom strukturom dopuni tablicu: slog početak
završetak
samoglasnik
70. Odredi kriterij povezivanja navedenih glasova i napiši parnjake koji nedostaju, a gdje parnjaka nema stavi -
7 1 . Ovim zvučnicima pridruži njihove bezvučne parove: b . . . . . . . . . . , z . . . . . . . . , g
.......
, dž .......
.
.
72. Kako nastaju zatvomici (konsonanti)? 73. Zaokruži zvučnike (zvučne suglasnike): b
č
z
c
ć
g
p
k
d.
74. Koji su suglasnici zvonačnici (poluotvomici, sonanti) u riječi jučerašnji? . . . . . . . . . . . ....................... ................ . . . . .
.
75. Naglasi ove riječi: dar
snivati
voda
hajka
spavačica
iskapati
76. Nenaglasnice se prema svom položaju u odnosu prema naglasnicama dijele na: a)
. . . . . . . . . . . . . . „ . . . . . . „ ......••.•..........„ . . . „ ••.••. „ .........•....••••••• . ..„ ............•.
b)
................................... ............ . . . ..... . . ..........................................
77. Klitike su
....................................................................................... „ ....••••..................•.....................••••••••....•..... „.
.
�
·�·
' f:"..., {'
razred
�\
' ,;1� '
�·��:
�
78. Naglasi ove riječi: piti,
razumjeti,
lov,
rješenje,
zagovarati.
ljepilo,
79. Mogu li zanaglasnice ( enklitike) postati naglašene riječi? 80. Prema tome imaju li riječi naglasak, razlikujemo: .
b) . . . . . . .
a) dugosi/azni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
c) kratkouzlazni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
b) kratkosi/azni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
d) dugouzlazni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
a) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
, ..................... ...................... . . .......
8 1 . Napiši oznake za naglaske:
82. Naglasna obilježja jesu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
83. Ove riječi obilježi naglascima: čokolada uho kip obuća 84. Može li se naglasak prenijeti na prednaglasnicu (proklitiku)?
85. Nenaglašene riječi koje se vežu za naglašene riječi ispred sebe zovu se 86. Na jednosložnim riječima mogu stajati samo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . naglasci. 87. Naglasci ne mogu stajati na . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . slogu. 88. Osim naglaska, neke riječi mogu imati i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . dužinu. 89. Prema znanju o naglascima dopuni tablicu: kratki silazni I
90. Stavi ispravan naglasak: kukuruz povjerenje
govor
travanj
prst
rep.
9 1 . Prema riječi otisnutoj velikim slovima odredi poruku: npr. lvan je meni poklonio KNJIGU. (nije mi poklonio nešto drugo)
/VANje meni poklonio knjigu
. .......................... . . . . . ............................................................................................
/van je MENI poklonio knjigu . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . /van je meni POKLONIO knjigu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92. Navedene rečenice okomitim crtama razdijeli na naglasne cjeline: Bit će ti lakše kada ustaneš. Sve želje bile su mu odmah ispunjene. Čim je svanu/o krenuli su u grad. 6
.
. razred 93 . U navedenim rečenicama zaokruži sve nenaglasnice: Budeš li trebao ići, ići ćeš. Ne razmišljaj o tome što ti se sve može dogoditi. O tome je trebalo razmišljati ranije. 94. Na koji se naglasak odnosi svaki od sljedećih znakova: "
"
95. Zaokruži pogrešnu tvrdnju: a) Nenaglasnice su riječi bez svog naglaska. b) Nenaglasnice zovemo i atoničkim riječima. 96. Prekriži pogrešno naglašene riječi: svjetlo dar kos snivati 97. Naglasi ove riječi: gad hijena učiteljica
voda zapis
hajka meso
c) Nenaglasnice zovemo i klitikama. d) Nenaglasnice su riječi koje ne mogu biti naglašene. biti
zraka
spavaćica
kolač.
knjiga.
98. Obilježi naglaskom i dužinom svaku riječ u ovoj rečenici: Naziv sintaksa grčkog je podrijetla i znači red, slaganje.
99. Kraticama z (zvučnik) i b (bezvučnik) dovrši i objasni iduće primjere: z+b bb npr. vrab + ci vrapci =
rob+ ski
=
=
........................................................................................................................................................ .
svjedoč+ ba
= .................................................................................................................................................. .
laž+ ca= . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
nad+ čovjek= . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
1 00. Prekriži neispravno napisane riječi: Crvenkapica je nosila baci kolače. Uz nj se osjećam sigurno.
U sjenki stabala. To je najednostavnije.
1 0 1 . Kojim su glasovnim promjenama dobiveni oblici: a) bezub
............................................. ............. . .. . . . . . ................ . . ........... . . . . ...................... .................................... .
b) engleski . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
c) praščić . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
d) zelembać . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
. razred 1 02. Napiši ispravno sljedeće riječi: hin + ba=
„.. „. „ „.... „„ ••••. „••••• „„ •• „ „ „.••.••. „•.........•••••••••••••••••••••••••••••••.••• .......................•..••.•••••••••••• „••.•••••••. . •.
stran + putica=
...... „.. „.•••••• „. „••••.. „... „•• „. „ ••••••••••••••••••••••• „•••••••••••••••• „ ••••••.•..•.............•• „ „•••••••••••• „•••••• „•.••.•
prehran + beni=
:
.... „..... „ •••• „ „ . „. „ „ . „ „.. „. „••••••.•••••••••••••••• „•••••••••••••••• „ •. „„ . .•................. ..•••••••••••••• „•••••••.••. „.
izvan + blokovski=
....... „ •••••••••••••••••• „•••••••..........••.•••••••••••••••••••••••••••••.......•...... „•.. „ „ „...... „••••••••.••• „•••.••.•••.. . •
1 03 . Kraticama z (zvučnik) i b (bezvučnik) dovrši i objasni iduće primjere: npr. vrab+
z + b= bb
ci= vrapci
iz+ kopati=
. „.•• „• • • ••••••••••••••••••••..•••.••. „ ..•...... „....•••.•••••••••• • •••••..•............. ............ „ „.... „........••••••.....•...............
pod+ činiti=
.......... ................... „.•.......•....... „ „.. „.•..••.••.•••.• ••... „..•........... ...... „............ „..... .•........ „......... „...... .
neb (o) + ce= od+ seliti =
......... „•.... „... „•.••. „.••. „„ ..... „.. „•. „„ .........• „.. „•• „„ ••••..•••.•. „...•.. „„ . . ..•...•.••••.••••••• •••.•••••••••.•..........
........... . ........................................ „ „ „.......•..••..• . .... . ...•....•.... „...•....•.... „ ..... „.•............. „..................
l 04. Prepoznaj i napiši do kojih je glasovnih promjena došlo u ovim primjerima:
glup - gluplji koristan - korisna mrziti - mržnja 105. Prema pravilima o jednačenju suglasnika izvedi riječi: bez+ cijenje= ob+ trčati=
..............
. „. „ „.••.•••••••.... „ „..• „.... „ „ „. „ „ „. „. „ „ „ „. „ „ „... „•••• „ „•.• „ „. „ „.. „ „ „. „.. „.••••• „••.•. „••. „•. „ „.. „ „•.. „ „...
pod+ kopati = od+ točiti =
.................................. „ „.. „••••••••••••••••••••.•••.••••.•.•••.••••••••••• „ „. „ „. „.••••.• „....... „..............
........ „.•••••••.... „•..... „ •...... „..• „ „ „.. „ „ „. „ „ „ „.. „..... „ ••...•. „ „.. „ „. „ „ „ „. „ „. „. „„. „ „ „ „. „.••. „.•....... „.
„.. „. „ „. „. „ „ „„. „ „. „ „.... „ „ „ „„. „ „ „ „•••. „. „ „. „ „ „•••. „••.•••• „. „ „. „. „ „.. „••••.••••••••••••••••. „•••••••••••••. „...
.
l 06. Do kojih je glasovnih promjena došlo u ovim primjerima:
crv - crvljiv
..... .. „•••• „ •••••••••••............. „.................... „..... „.... „ . . •.. . . ....... „.... „......... ..... „............. „..... „.. . • „.. „......
.
blag - blaži
.............. „•. „. „ „••••.•••••• „ „ „. „ „ „ „...• „••••••.•..••.•••••• ••••.•••••••.••••..•. „ „ „. . ......•.. ..••.••••••• ••••••••••••••••••. „ „. „.
bolestan - bolesna vrag - vraže
.
................. ...................... „.• „ „ „ „...••••..•••.••••.•......•.. „ „.... „•.. „ „•.. „ „. „. „ „ „ ............•..... „.. „•...
. „.. „ „ „.. „ „ „. „ „•••••••• „. „ „ „ „„. „ „„ • • ••.•••••••• „.•• „• • • ••••••••••••••.•••. „•... „•......•.•...•. „•••.••••••••••••••••••••••• . . . . . .
l 07. Pojava glasa I u glasovnim skupovima pj, bj, mj,
vj
zove se
„••••••••••• „•••••• „. „ „.•. „ „ .„ . „ „ „ . „••• „ „• • „ „••••••••••• „
.
l 08. Navedi naziv glasovnih promjena:
princ - prinčevi brz-brži
.. . .. „.•.... „ „•....•.•• „.. „ •...... „ „ „.. „ ..... „ „ „•....•••. „ „... „ „•.• „•.. „ .....•....•..••.... „••••••••.•. •••••••• „•••••.•..•.• „
.......................... . ... „........•.................•.. .........• „•.... „„ .•.. „•.... „........•.. „•. „....•... „„ •...... • . . „••. „• • . •..•.•.•.. „ „.
žabac - žapca
........ „.•••••••••••••••••••••••••••.•••. •...... „ ...•.••••••••••••••••••••••••.•• . .............•. „..... „... „•..•••.•...•••••••. . . . .....•....•..
krčag - krčazi
. .... „...... „ „..... „ „... „........... ......•.••.•.. „ „... „..... „...... „..... „••.• „.•••••• „••••••••••••.•••••..•. „•.... „.. „ „ „••••••••
8
razred 1 09. Napiši zadane oblike i odredi glasovnu promjenu: rob (pridjev) lijepiti (pridjev) stranac (V jd.) peći (imperativ, 2 1 jd ) .
.
.
platiti (gl.pridjev trpni) jadan (superlativ) 1 1 O. Upiši na crticu glas koji nedostaje: sta ........ beni izva . . . . . . . bračni
jeda . . . . . . . . put
zete . . . . . . . . . bać.
l l l . Do kojih je glasovnih promjena došlo u ovim primjerima:
ruka - ručetina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . hlapiti - ishlapiti ..... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ćuška ti - išćuškati ... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . rob - roblje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
.
.
1 1 2. Pridruži glasovne promjene primjerima: a) sibilarizacija I) blaži . . . . .. .. . 2) kružić . . . . . . . . b) jednačenje p o mjestu tvorbe 3) orasi . . . . . . . . c) jotacija 4) stambeni . . . . . . . . d) jednačenje po zvučnosti e) palatalizacija 5) teška . . . . . . . . 6) donosiocu . . . . . . . . f) gubljenje suglasnika g) zamjena Vo 7) bezvučan . . . . . . . .
.
.
.
.
1 1 3 . Prepoznaj glasovne promjene u riječima: pruga - pruzi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ...... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . rak - račić . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . prah - prašina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . zec - zečevi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 1 4. Do kojih je glasovnih promjena došlo u ovim primjerima: knjiga - knjižetina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . vuk - vuci kobac - kopca . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
.
.
.
........................................................................................................................................................... .
čovjek - čovječe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
9
. razred otkinuti - otkidati izazvana je: c) glagolskim vidom a) sprezanjem b) komparacijom d) sklanjanjem.
1. Promjena tipa
2. Razvrstaj ove glagole prema glagolskom vidu:
poći, vidjeti, pjevati, prepoznati, telefonirati, uspjeti, čuti, oprati, hodati. svršeni
...... „ ... . .................................•..•.•.•••....... ................ • .•• „ ••••••.••.•••••.... . . . . . . . . . . . . . . ........••• „ ...•... . . . . • . . . „ ....• „ „ „ ..
nesvršeni dvovidni
............. „ ...... . . • ......••..•••. „ „ . . ... „ .. „ . „ ... . . • ...... „ .... • ..„ .. . . „ „ . . . „ „ . . .. . . .........•.... • ...• „ . . . ..•••••••••••.•• .••• . • . . . . ......
.. . . .............. . .. . . . . . ................................ „ ... . . • . . ....•.••.•• .••••.•••••••• .•.... „ .......... „ ...•..• „ ••.• . . „ „ .••.•...... „ •....... ....
3 . Napiši komparative ovih pridjeva:
strog
„ . „ „ .•... „ „ „ . „ „ . . . ... „ „ „ „ . „ „ „ . „ ..
smiješan
.. „ .. „ . „ „ „ „ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •
ljut
.„ .. „ „ „ .. . „ „ „ „ . . „ „ ... „ . • . • • „ ... „ . „ „ .. . ..
vruć . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
4. Izbaci uljeza:
imenica
glagol
zamjenica
pridjev
veznik
5 . Dopuni tvrdnju:
Pasivom se izriče radnja koju rečenični subjekt
„ . „ „ „ . „ „ „ „ .... „ „
,
tj.
radnja koju
„ .......•. „ „ „ „ „ „ „ •.. „ „ „ „ „ „ ..
6. Podcrtaj sve zamjenice ! Tko sam ja da ti zapovijedam ? Nitko i ništa. Ipak, ti si moje blago. Čemu se čudiš? Svoju ljubav mogu im sakriti. Što god da kažeš onoj tamo, mora te poslušati. 7. Dopuni nizove i napiši kako se zove taj postupak! brzo -
- najbrže - kasnije
-najkasnije
dobro To je
.................................................................................... ....................... . . .......... ......... . . ..................................
8. Prema primjeru nositi - donijeti - donositi dopuni sljedeće nizove. voziti -
- dovoziti voditi dovući
- dovlačiti
9. Podcrtaj ono što je pogrešno u sljedećim rečenicama. a) Volio je tog lijepa dječaka. b) Kuhajući čajeve, morao je brati i lišće pitoma kestena. 1 O . Odredi vid ovim glagolima:
dizati
. „ . „ ..................................... .....
samljeti rasti
..... .............. „ . . . „ .........•.........
„ „ ...............•.••. ••••••.•••.••.............
precrtati . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . isplaćivati
.
............ „ . . . ........................ „ ......
. razred 1 1 . Podcrtaj glagole u rečenici i odredi vrijeme u kojem se nalaze: Izabela govoraše kao djeca kad se bude. 1 2. Napiši tražene padežne oblike od imenice pepeo. A jd. ............................... . Gjd. .........................
Ljd. ...............................
.
1 3 . Razmisli o G jd. i zaokruži uljeze: tele
dijete
kino
pile
.
ždrijebe
polje.
1 4. Podcrtaj sve glagole u rečenici : Puževi su se naježili, odnosno napužili od straha kad su razmišljali o tome ima li stup kraja ili nema. 1 5 . Kojoj vrsti riječi pripadaju podcrtane riječi : Stonogica nije uspjela izvesti ni lastavicu, jerje stajala na prvoj, pedesetoj, i stotoj nozi, umjesto na četrdeset i devetoj. pedesetoj i pedeset prvoj
.
.
.................... .........„...„„ ..... „„...„..............„..••••••••.......................„ ......•..
1 6. Riječima upiši brojeve: 1 5 ........................................................... , 24 .
. .„„„ ...„„„.„„„....„„.......„..........„
..
'
1 08 1 8
17
.
. .. ...„.„......„„„„„„„„..„„„„„.......„.'
„„„„..„.„.„.....„„„......„.„„ .......„.........„„„.„„„........„...........
.
1 7. U rečenici podcrtaj sve imenice, ispiši ih i navedi padeže u kojima se nalaze. Bez kante i opeke nije išao ni u crkvu, ni u trgovinu, niti u šetnju. 1 8. Koliko ima riječi u akuzativu u ovoj rečenici? . Dok su vjetrovi djeca i dok su maleni, igraju se, prevrću suho lišće i papiriće, dižu prašinu, tjeraju brodove od novina po plićacima i nebom gone zmajeve. .„„„.„„..„„„„„„„
1 9. U tekstu podcrtaj sve imenice i odredi u kojem su padežu! ( N, G, D, A, V, L, I) Nikakvih ustanova nije bilo u zemlji Smijalici, osim škola.
U njima
su se učili predmeti kao što su rukovanje,
namigivanje lijevim okom, pravljenje grimasa, gledanje u nebo, mirisanje cvijeća, šetanje s rukama u džepovima, pravljenje mjehura od sapunice, pričanje laži i smijanje. Najvažniji predmet bilo je upravo smijanje. 20. Napiši komparative ovih pridjeva: bijel .
. ...„ . ..„............„ •
svet ............................ ,
suh .. . .. .. .. .. . . . .. .. .... ...... .
debeo
.........
.. .
.
...... ....„„„.„„
2 1 . Je li dobro upotrijebljen pridjev u ovoj rečenici? Taj glas mi se čini familijarni. 22. Zaokruži oblik vokativa koji nije pravilan.
Marko
radosti
23. U kojem je padežu imenica u rečenici? Što si učinio krojačiću .. . .
24. Zaokruži glagol koji nije u aoristu.
dolažaše
otpiše
prascu
kukče
.........„„........„................. „„„„„„ .... „
rekoše
biše
25. Napiši tražene oblike ovih imenica: kobac G jd . . nokat G mn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . ... . . . . . gospođa Radić Vjd. . .................................. .... ....„.„„ .....„„„......„„„.„. .„.„.
kći Ajd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .... . . . . . . . . . . ... . . . . . . . . . . . . Ines V jd.
.
„....„........„„„ ......„...........„„ .......
.
26. Napiši D i L jd. za ove imenice: Hrvatska
„........„„........„„„......„„.„„.„.„
Grčka
Pripada li taj dativni gramatički morfem imeničkoj deklinaciji ženskog roda?
27. Podcrtaj prilog u ovoj rečenici. Dječak je trčao brzo, no i mače je bilo brzo.
...... „„ ................................ „.
. razred 28. Napiši G jd. ovih imenica: žiri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Manet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
Shakespeare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Leopardi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
29. U kojem je padežu imenica kćer? . . . . .............. . .
.
30. Napiši V jd.: konj ... . . ... . . . . . . ... . . . . ... . . . . . . . . . . . . . . .. .... . . . . . . . . . . . . škrtac . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
. ....
..... . . .... ......... . . Kako glasi ista imenica u N jd.? .
.
.
pogodak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . plašt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
3 1 . Upiši pravilan oblik pridjeva: Nema . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . sira. ( zagrebački) Nema . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . kaputa. (bratov) Nema . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . hoda od tvoga. (ljepši) Nema . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . čovjeka bez . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . žene. ( dobar) (dobra) 32. Dopuni rečenice futurom I. . . . . . . .. . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . .... .. . . . . . . . . . . . . . . . ... . . . . . . . . .. .. . . . . . . . . .. . . .. . . . . do jutra. (raditi) samo ove stvari. (upotrebljavati, 1.1. jd.) Do kraja . .. .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . ..... . . . . . ..... . . . . . . . . veselo. ( biti) n
..
....... . . ..... . . . . . . .... .............. ... . . .. . . . . ........ . . . . . . . .. . . . . ..................... . ........ . .
3 3 . Što znači instrumental u rečenici Ne tucite se s cvijećem! a) cvijeće je sredstvo kojim se tuče b) cvijeće je sudionik tučnjave c) cvijeće je ono koje je tučeno 34. Okomitom crtom podijeli zadane riječi na morfeme : 3 5 . Navedi G, D i I jd. imenice radio! G . . . . . .. , D . . . . . . . . , I.................. 36. Precrtaj uljeza: crni tupi prijeteći bijeli . . . ...
..
...
.
.
....... .
pretpotopni
.
pitomi
37. Napiši komparative zadanih pridjeva! Do koje je glasovne promjene došlo? grub . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , skup . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , živ . . . . . . . . . . . ....... . . . . . . . . . Glasovna promjena: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . : . . .
3 8 . Uvrsti u rečenice odgovarajuće zamjeničke oblike: ne želim gnjaviti. (nitko) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . nisam razgovarao. (s, nitko) . . . .. . . . .. . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . ne bismo ga bacili. (za, ništa) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ne biste to rekli. (za, nitko) 39. Odredi pridjeve po značenju: afrički slon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . prijetvoran čovjek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
šećerni preljev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
ispreskakati
nadglednik
. razred 40. Ispiši genitive iz ove rečenice i odredi im funkciju:
Kadje popio čašu vode i pojeo komadić kruha, udaljio se od stola.
4 1 . Napiši G i L broja dva za muški rod:
L ............................... .
G ............................... .
42. U navedenoj rečenici zaokruži brojni prilog:
Dvojica dječaka propješačila su šumu desetak puta dok se ne sretoše s one dvije djevojčice.
43 . Odredi vrste riječi u rečenici !
Bliži se najduži dan u godini, pa sunce zalazi sve kasnije, a noći su postale kratke.
44. Precrtaj pogrešno napisane složene priloge:
napismeno
po najmanje
i onako dosada
načisto
45. Zaokruži glagole koji kazuju učestalu radnju (iterativne glagole):
podvikivali
sjesti
zviždukati
prasnuti
otpisivati
46. Napiši nesvršene oblike zadanih glagola:
pomoći . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
sjetiti se . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
lupiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
platiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
obećati . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
izliti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ........ . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4 7. Među navedenim riječima zaokruži infinitive:
podići
trčeći
brati
peći
bun.cajući
psujući
48. Napiši imperative za 2.1.jd. i 1 .1.mn. od navedenih glagola:
vući . . . . . . . . . . . .... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
biti···················································
sijati . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
mahati . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
49. Nađi parove i poveži ih crtama:
prasnuti liznuvši
složivši liznuti
tresnuvši tresnuti
50. Zaokruži pogrešno napisane riječi:
predase
sa mnom
uzanj
praskavši lizavši nada me
treskavši slagavši
složiti prasnuvši
kroza te
5 1 . Oznakama A (za aktiv) i P (za pasiv) obilježi glagolsko stanje u rečenicama:
Očev automobil bio je razbijen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svaka je pomoć dobro došla. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ...... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Žetva će biti završena tek potkraj srpnja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Pohvatane zečeve slažemo u košaru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52. Iz navedene rečenice ispiši pridjeve i odredi ih po vrsti:
Krokodil sebe drži u torbi od najfinije kože krokodilske i zajedno s torbom pluta posred vodurine nilske.
pridjev
vrsta
������
13
!-
___J
. razred 53 .0dredi oblike svih glagola u navedenoj strofi:
54. Zaokruži uljeza među navedenim prijedlozima:
kroz
među
na
oblik
glagol
Ne mogu bez tebe usamljen sam i svega se bojim, molim te, budi konac iglama mojim!
niz
o
prema
po
5 5 . Kako glasi genitiv jednine imenice kakao? .............................................. 56. Zaokruži riječ koja ne pripada nizu.
usta
pluća
za
u
naočale
.
kuća
57. Napiši traženi oblik:
mati, Ajd. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
podsmijeh, N mn
herojstvo, G mn
ugnijezditi, gl. pridjev trpni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . .
.
.........................................
5 8 . Zaokruži riječ koja ne pripada nizu.
četiri
tisuća
.
......................................................... . . ...... .
osamdeset
sto
59. Napiši vokativ jednine.
gospođica Lukačić . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
gospodin Bulić . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
60. Š to je pogrešno u rečenici Posudi mi tvoj kaput? .......................... ...................................
.
6 1 . Napiši infinitive sljedećih prezentskih oblika. zaspim
............................... ............................................... . . ...........
zaspem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62. Koja riječ ne pripada nizu?
zašto
bezbrižno
osim
.
uskoro
63 . Kako nazivamo pogt"f šku u sljedećoj rečenici: Oko tridesetak navijača utrča/o je na teren da proslavi pobjedu svoje momčadi. 64. Napiši komparative sljedećih pridjeva.
bijesan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65. Zaokruži glagol k?ji ne pripada nizu.
.
crtati
ljubak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . peglati
stanovati
.
plivati
66. U rečenici Desetak ljudi čekalo je u redu podcrtana je riječ po vrsti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67. Zaokruži glagol koji ne pripada nizu. presvirati prejesti se prekuhati
precrtati
68. Kojoj vrsti riječi pripada podcrtana riječ u rečenici Majka ih je oboje voljela istom ljubavlju?
! __,
.
razred 69. Napiši traženi oblik mlaz, V jd osvješćivati, gl. prilog sad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . plijeviti, gl. imenica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . kukac, umanjenica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. ......... . . ............. . . . ................ ..........................................
.
.
.
70. Napiši sve padežne oblike imenice snijeg jednina množina
71. Kako glasi dativ jednine imenice Indijka? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72. Napiši nesvršeni oblik ovih glagola: leći . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . razmisliti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . odlučiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . zamijeniti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73 . Imenica .finale je: a) muškog i ženskog roda b) muškog i srednjeg roda c) ženskog i srednjeg roda 74. Koji od ovih pridjeva nije umanjenica? a) plavičast b) slabunjav c) puncat 75. Kojoj vrsti zamjenica pripada označena zamjenica u rečenici Sluti li itko moje misli? .
.
.
.
76. Je li oblik zamjenice ona u rečenici Svi ju tuku pravilno upotrijebljen? 77. Napiši komparative ovih pridjeva: dubok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . svet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
zao . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . žestok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
78. Po čemu se razlikuju glagoli ucrtati - ucrtavati?
································' ··················
79. Napiši glagolski pridjev trpni ovih glagola: zdrobiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . zapriječiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . zapaliti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . napeti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
.
80. Precrtaj pogrešno napisane glagolske pridjeve: 81. Rečenicu
U nijednoj
.
.
vidi/a
sjeo
htjeo
čitao
smjeo
knjizi nisam pronašao taj citat prepiši ako misliš da je pogrešno napisana!
82. Koja rečenica nije pravilno napisana? a) Njih trojice ( Filipa, lakova i Tomislava) danas nema. b) Vas troje (Filip, Jakov i Ana) možete ići kući. c) Vas dvoje (Filip i Jakov) ste uistinu pretjera/i. ------
I
15 .-
. razred 83 . Napiši komparative ovih pridjeva:
mrk
đ
...... „...... „. . ... . . „...............
sme
. „ . „........ „„ ... „„ .... „ „ „.. .
liga
.... „ „ „.. „....... „„ ..... „.... „..
84. Napiši dativ jednine :
kaciga „ „ Zrinka „
.
.. „„ ..... „ „ „ „.. „„ ... „..
alga
. „ „ „ . „ „ „ . „ „ „.. „.. „ „..
... „ „ „ „ .. „ .. „... „. „ „..........
8 5 . U kojoj rečenici nije upotrijebljen pravilan oblik pridjeva?
a) Vidio sam najpoštenija čovjeka. b) Vidio sam brza jelena.
86. Zaokruži rečenice u kojima nije upotrijebljen pravilan oblik pridjeva:
a) To je taj lijep cvijet. b) Pametnijega čovjeka ne vidjeh.
c) Najsretniju natjecatelju stiže nagrada. d) Vila uleti kroz otvoren prozor.
87. Zaokruži pogrešnu rečenicu:
a) Pjevale su djevojčice i dječaci. b) Dva su bora usporedo rasli.
c) Vi ste se, Majo, zaposlili danas? d) Četiri su čovjeka došla iznenada.
88. Morfem je:
a) najmanji odsječak rečenice koji ima neko značenje b) najmanji odsječak riječi koji nema značenja, ali ima razlikovnu funkciju c) najmanji odsječak riječi koji ima neko značenje d) najveći odsječak riječi koji ima neko značenje.
89. Pridruži pojmove njihovim definicijama (npr. 8h):
1. leksički morfem 2.
3.
4. 5.
a) temeljno leksičko značenje
„. . . „ „ . „ „ „ ... „„ .....
afiksalni morfem
b) nositelj tvorbenog i gramatičkog značenja
„ „.. „ „.... „. . . . „ „ „
alomorf
c) različit izraz istog morfema
......... „... „ „ „ .. „..... „ „..... „.
korijenski morfem riječi afiks
„ „ „ „ „ „...
„ „ „ „ „ „. „ . „ „ „. „. „ „ „ . „ „ „ . „ „..
90. Zaokruži pojmove vezane uz imenice:
rod, jednina, broj, vrijeme, deklinacija, način, tranzitivnost, dativ, pasiv, genitiv množine.
9 1 . Zaokruži prijedloge koji mogu stajati i iza riječi s kojom su u vezi:
prema
nasuprot
unatoč
radi
92. Glagole koji mogu biti i svršeni i nesvršeni nazivamo 93. Riječi ljetos jesenas a po vrsti su . .
....... ............... .........
zimus .. .. ....
proljetos
među
oko
usprkos
„ „ „ „. „ „ „ „ „ „ „ .• „ . „ „ . „ „.. „ „ „ „ „ „• .• „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ .... „ „ „
danas
noćas potječu od
„.... „ „ „••••. „„„ „. „ ••.
.
,
.
94. Glagole koji prethode akuzativima i tako im otvaraju mjesto zovemo 95. Koja dva padeža uza se nemaju prijedloge? !i
niz
... „ „ „ „.• „ „ „ „ „ „ „••••.. „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „
.
......................................................................................................
.
1 61' ----
--'
razred 96. Samo dvije lične (osobne) zamjenice imaju vokativ. Koje?
..„.„„„„„„„.„„„„„„„„„........„„„„„„........„„.„„„.
97. Morfem ima označuje D mo„ L mn i I mn Tu pojavu zovemo -
.
.
„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„•.„.„
.
.
98. U kojem se licu razlikuje naglašeni i nenaglašeni oblik aorista pomoćnog glagola biti? ..„.„.„„.„„„ .....„„ .... „„.„„„
99. Futur II. tvori se od I 00. Riječi
•
Napiši te oblike !
„.„„.„•. „.„.„„„.„„„„.„.„.....•.„•.. „„ . . „„..„.„„„.„„„ ..„... „••„.......
...„...„„„„..„„...„...„..„„...... „.„„.„„„......„...„„.• „.........„„.....„...........„„„.„„....„.. „.„„„.„
tko, što, koji, čiji, kakav, kolik po vrsti su
...„„„„„„.....„„„.„„.„„.
I O I. Ima li pridjev
,
.
„..„„„„..„„„.„„„„„..„„.„„„...„.„...„.....„„.....„....„„„„„„„„„
a mogu se upotrijebiti i kao
.„„....„„.....„.•.„„......„„.„„„„„„.....„„„„... „..„„„„„„„„
.
hrvatski neodređeni oblik?
I 02 Zašto imenica polje u I jd. ima nastavak -em? .
„„„„„„„„„.„...•...„„.„...........„„„„..„.....„„„„„„„...„„.„„„„„„.
1 03 . š to znači nulti morfem u imenici čovjek@?
I 04. Koja kategorija nije svojstvena glagolima?
a) vid
b) vrijeme
c) padež
d) lice
e) način
105 . Može li se prezentom izreći budućnost? I 06. Imaju li nazivi hrvatski književni jezik i hrvatski standardni jezik isto značenje?
I 07. Autor prve hrvatske gramatike jest:
a) Matija Divković b) Bartol Kašić
c) Faust Vrančić d) !van Belostenec
I 08. Rječnik Dizionario italiano, latino, illirico ( Rječnik talijanski, latinski, ilirski) objavio je
1 728. godine
I 09. Oko kojeg se grada u XVII. st. javlja književni krug koji stvara na trojezičnoj osnovici hrvatskog jezika?
l l O. Prvi hrvatski tiskani rječnik Dictionarium quinque nobilissimarum Europae linguarum /atinae, italicae, germanicae, dalmaticae et ungaricae Fausta Vrančića objavljen je:
a) 1590.
b) 1595.
c) 1601.
d)
1562.
l l l . Napiši naslov rječnika Ivana Belostenca iz 1740. godine !
1 1 2. Napiši ime autora koji prvi u cijelosti prevodi Sveto pismo s latinskoga na hrvatski jezik!
'
. razred
.
-„r;,�,-
t;,' '
„.•
113 . Najznačajniji kajkavski pisac 17. st. jest: a) Juraj Habdelić b) Junije Palmotić
c) Bartol Kašić
114. Autor rječnika Dictionar ili reči slovenske iz 1670. jest
d)
1604.
"
„
.
.
d) Matija Divković.
. ...............................................................................
11 5 . Koji autor u 17. stoljeću djeluje unutar ozaljskoga književnoga kruga? a) Jerolim Filipović c) Fran Krsto Frankopan b) Matija Antun Reljković d) Faust Vrančić 116. Prva hrvatska gramatika objavljena je: a) 1601. c) 1605. b) 1609.
.
•... .�"
.
. razred 1 . Nadopuni definiciju: Sintaksa je dio gramatike koji 2. Ako se u mjesnim zavisnosloženim rečenicama zavisna surečenica odnosi prema glavnoj kao priložna oznaka mjesta prema predikatu, onda se u načinskim zavisnosloženim rečenicama zavisna surečenica odnosi prema glavnoj kao . . . . . . . . . . . . .. .. . . . . . . . . . . . . . . . . .. .. .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. .. . . . . . prema ............. .................................. . . . .... . . . ........ „.. „. .
3 . Odnosi među riječima u rečenici koji se tiču odabira zovu se a oni koji se tiču razmještaja zovu se . . . . ... . . .. . . . . ....
„ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „. „ „ .... „..... „ „ . „. „ „. „ „ „ . „ „ „.. „ „..
. ..... . . ..
. . ..
.
........... . . ...
4. Sintaktičku konstrukciju neupravnog govora definiramo kao : d) priložnu rečenicu a) subjektnu rečenicu c) objektnu rečenicu b) predikatnu rečenicu 5. Zaokruži pojam koji ne pripada nizu! a) genitiv b) dativ c) akuzativ
d) vokativ
. .. ...
..... .
..
„ . . . . . . . . . . . • . . . „..............................
,
.
e) atributnu rečenicu.
j) instrumental
e) /okativ
6. Rečenica Gurati je ona muka koja ima pravo na herojstvo delije iz mita po funkciji je: a) subjektna c) predikatna e) atributna. d) priložna b) objektna 7. Rečenica Gurati je ona muka koja ima pravo na herojstvo delije iz mita rezultat je :
a) sklapanja uvrštavanjem
b) sklapanja povezivanjem
c) asindetskog sklapanja.
8. Infinitiv te iste rečenice (7. zadatak) ima sintaktičku ulogu: a) predikata c) izravnog objekta b) subjekta d) priložne oznake. 9. U spoju riječi posao Sizifov atribut je: a) kvalitativni c) diferencijalni d) realni. b) posesivni 1 O. U rečenici Taj pobožni čin vršili su pokorno i smjerna, ko iz petnih žila sastavnica taj pobožni čin ima službu : e) priložne oznake. c) izravnog objekta a) subjekta d) unutrašnjeg objekta b) objekta 1 1 . Prema predikatnoj kategoriji vremena iskaz Taj pobožni čin vršili su pokorno c) relativnu prošlost a) apsolutnu prošlost b) apsolutnu sadašnjost d) relativnu sadašnjost.
„ .
izražava:
1 2 . Priložna oznaka u rečenici Taj pobožni čin vršili su ko iz petnih žila po vrsti je: c) p.o. društva a) p.o. uzroka e) p.o. sredstva b) p.o. namjere d) p.o. mjesta f) p.o. načina. 1 3 . Rečenica Taj pobožni čin vršili su kao da ih gleda netko s nebesa po funkciji je: e) objektna. c) atributna a) subjektna d) priložna b) predikatna 1 4 . Iako su znali da je to napor bez svrhe, oni bijahu vršili taj čin pobožno i smjerna. Odredi vrstu priložne rečenice. ·
a) uzročna b) načinska
c) posljedična e) pogodbena d) dopusna
----
19
-
-
· M„" . '�f�f . it --�· . .
. razred
.
..
„{;;""'• :i'
1 5 . U spoju riječi sluga pokoran sastavnica pokoran jest: a) sročna apozicija c) nesročna apozicija b) sročni atribut d) nesročni atribut. 1 6. Poveži spojeve riječi s vrstom gramatičke veze među sastavnicama: 1) Sizifov posao a) upravljanje 2) odbijanje milosti b) pridruživanje 3) vršiti pokorno c) sročnost 1 7. Rečenica Gurati je muka po ciljnoj je usmjerenosti
..........................................................................................
.
1 8. Ako na pitanje Što je muka? odgovaramo iskazom Gurati je muka, što je u tom iskazu tema? 1 9 . Koja rečenica nije pravilno napisana?
a) On nam ju je preporučio. b) Ne trebaš se bojati pred nikim.
c) Jesi li ga vidio? d) Tko kuca, otvorit će mu se.
20. Priložna rečenica Da sam mu rekao, bilo bi mu još čudnije pripada:
a) posljedničnim b) stvarnim pogodbenim c) mogućim pogodbenim
d) nestvarnim pogodbenim e) uzročnim rečenicama.
2 1 . Surečenice složene rečenice Da sam mu rekao, bilo bi mu još čudnije odvajaju se zarezom zato:
a) što se prva rečenica posebno ističe b) što je prva rečenica naknadno dodana
c) što su surečenice u usporednom odnosu d) što je riječ o inverziji.
22. Nezavisnosložena rečenica !ti su ponovno suze potekle niz lijepo lice, a Bartol je njima već natapao svoje proklijale nade po značenju je:
a) sastavna b) suprotna
c) rastavna d) isključna
e) zaključna.
23 . Zanijekana rečenica Bartol odgovara i utješno i blago glasi:
a) Bartol ne odgovara i utješno i blago. b) Bartol odgovara niti utješno niti blago. c) Bartol ne odgovara ni utješno niti blago.
24. Zaokruži pojam koji ne pripada nizu:
subjekt
predikat
prijedlog
d) Bartol ne odgovara ni utješno ni blago. e) Bartol odgovara ni utješno ni blago.
priložna oznaka
objekt
atribut
apozicija
2 5 . Pronađi imenicu u instrumentalu množine i odredi joj sintaktičku ulogu !
Postaje nekako ljepljivo i trulo jer kiša kiši već tjednima.
26. Zamjenica nas u rečenici Jednostavno, isprat će nas kiša jest:
a) lična, osobna b) povratna
c) posvojna d) povratno-posvojna
e) pokazna f) upitna
g) odnosna h) neodređena.
27. Pronađi u tekstu pokaznu zamjenicu i odredi joj sintaktičku ulogu !
More, dvadeset i prvi dan po usidrenju. Vrijemeje danas vrlo jednostavno jer su gore oblaci, u sredini kiša, na moru koncentrični krugovi. Kruzi koji se 20 f.
------
. razred šire. Jučerašnje bijaše u dlaku isto, premdajošprekjučer najavljivahu poboljšanje. Postaje nekako ljepljivo i trulo jer kiša kiši već tjednima. Kad bismo dobili barem približno točnu prognozu, znali bismo što nam je činiti. Ako ovi nastave s "umjereno do uobičajeno ", mi ćemo ovdje polako istrunuti. Jednostavno, isprat će nas kiša. 3 2 . Odredi sintaktičke uloge priloga u rečenici:
polako istrunuti.
Ako ovi nastave s "umjereno do uobičajeno ", mi ćemo ovdje
28. Veznički rečenični prilog u rečenici Jednostavno,
a) suprotni b) aditivni
isprat će nas kiša po značenju je: e) objasnidbeni g) pogodbeni. f) dopusni
c) zaključni d) vremenski
29. Pronađi u tekstu 27. pitanja primjer za priložnu dopusnu, zavisnosloženu rečenicu.
3 3 . Rečenica
Vrijemeje danas vrlo jednostavnojer su gore oblaci, u sredini kiša, na moru koncentrični krugovi po
funkciji je:
a) objektna b) atributna
c) uzročna d) posljedična
e) dopusna f) predikatna.
34. Rečenica Postaje nekako
a) posljedična b) načinska
ljepljivo i trulojer kiša kiši već tjednim po funkciji je e) dopusna c) namjerna f) vremenska d) uzročna
30. Prepiši iz teksta 27. pitanja pogodbene rečenice i odredi im vrstu!
vrsta:
„„„„„„„„„„„„.
vrsta:
„„„„„„„„„„„„.
3 5 . Zanijekana rečenica Postaje ljepljivo
a) Postaje niti ljepljivo niti trulo. b) Postaje ni ljepljivo ni trulo.
3 6 . Rečenica
i trulo glasila bi: c) Ne postaje ni ljepljivo ni trulo. d) Ne postaje ni ljepljivo niti trulo.
Vrijeme je danas vrlo jednostavno jer su gore oblaci, u sredini kiša, na moru koncentrični krugovi
rezultat je:
a) asindetskog sklapanja
b) sklapanja povezivanjem
c) sklapanja uvrštavanjem.
3 7. Priložna oznaka u rečenici Jučerašnje
a) p.o. vremena b) p.o. mjesta
vrijeme bijaše u dlaku isto po vrsti je: c) p.o. načina e) p.o. namjere d) p.o. uzroka f) p.o. smjera.
točna prognoza atribut se može odrediti kao: a) kvalitativni b) diferencija/ni c) posesivni
3 8 . U sintagmi
39. Rečenica Jednostavno,
a) zavisnos/ožena
isprat će nas kiša po sastavu je: b) atributna c) nezavisnosložena
d) relativni. d) jednostavna.
. razred 40. U rečenici Kad bismo dobili barem približno točnu prognozu, znali bismo što namje činiti zarez se piše jer je riječ o:
a) suprotnim rečenicama b) naknadnom dodavanju c) inverziji
d) isticanju e) umetanju zavisne surečenice.
4 1 . Zavisnosložena rečenica Debelim
biva koji puno jede po funkciji jest: c) predikatna e) atributna d) priložna f) apozitivna.
a) subjektna b) objektna
42 . Vezivno sredstvo
a) pridjev b) prilog
koji u rečenici iz prethodnoga pitanja po vrsti riječi jest: c) upitna zamjenica e) veznik. d) odnosna zamjenica "umjereno do uobičajeno " ispisan je u navodnim znacima jer je riječ o: b) prenesenom značenju c) naslovu.
3 1 . U tekstu 27. pitanja iskaz
a) nazivu
43 . Zaokruži pogrešne rečenične konstrukcije:
c) Tko li mi te brani? d) To lije pravi razlog!
a) Ste ga vidjeli? b) Tko mi li te brani?
vječni skitnica sastavnica vječni je: a) sročna apozicija c) nesročni atribut b) sročni atribut d) nesročna apozicija
44. U spoju riječi
4 5 . U spoju riječi vječni skitnica zavisna sastavnica vječni po službi ( funkciji) prema glavnoj sastavnici skitnica jest:
a) odredbena
b) dopunska
c) oko/nosna
46. Vrsta gramatičke veze među sastavnicama u spoju riječi
a) upravljanje ili rekcija b) pridruživanje c) sročnost ili kongruencija.
vječni skitnica jest:
47. Označi nepravilno sastavljenu rečenicu:
a) Danima nismo isplovljavali jer nam more nije dopuštalo. b) Budući da nam more nije dopuštalo, danima nismo isplovljavali. c) Pošto nam more nije dopuštalo, danima nismo isplovljavali. d) Danima nismo isplovljavali zato što nam more nije dopuštalo.
48. Rečenica Zemlja se vrti oko
sunca izražava: b) pravu sadašnjost a) pripovjednu sadašnjost
c) svevremenost.
49. U rečenici Marko
često putuje brodom odnos između jedinica Marko, često, putuje, brodom opisujemo kao: a) paradigmatski b) sintagmatski
50. U rečenici Djevojčica Ana vozi plavi bicikl ulicama odredi samostalne (a) i nesamostalne (b) imeničke članove
rečeničnog ustrojstva.
a) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . b) · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · ·· · · · · · · · · · · ·
5 1. I z rečenice Onda b i nastavio brojiti u mašti,
a pragovi s u se nizali u mojoj glavi kao napast o d koje s e naprosto nisam mogao osloboditi ispiši sve negramatikalizirane riječi !
;J. razred 5 2 . U sljedećem nizu podcrtaj sve sintagme:
pod krovom, čitati knjigu, a on, za stolom, držati čašu, učitelj Marko, kroz pustinju, moderna kapa.
5 3 . Razvrstaj podcrtane spojeve riječi, imajući na umu vrste gramatičkih veza među sastavnicama:
Jednoga dana starac Ante brzopleto zakliuči da će pokraj kuće posaditi bor koji će ga pomno čuvati od lietnog sunca. pridruživanje: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . sročnost: upravljanje: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.......................................... .................................................................................................................. .
.
54. Po ciljnoj usmjerenosti rečenica Gdje je zakopana blago jest:
a) mjesna
b) upitna
c) jednostavna
d) izjavna.
5 5. Njezina kuća imalaje velike prozore. Prozori su bili stari i zapušteni. Što je rema druge rečenice u odnosu na prvu?
56. Genitiv u rečenici Valjanih odgovora rijetko bi dobila naziva se:
a) predikatni
b) slavenski
5 7 . Prekriži što ne pripada nizu:
način
c) partitivni rod
lice
d) subjektni.
vid
padež
vrijeme
broj
5 8 . U rečenici Možda shvati njihove skrušene
a) apsolutna sadašnjost b) apsolutna budućnost
i ponizne molbe prema predikatnoj kategoriji vremena izražena je: c) relativna sadašnjost d) relativna budućnost.
59. Kako se naziva prezent upotrijebljen u rečenici Možda shvati njihove skrušene i ponizne
a) gnomski
b) futurski
c) svevremenski
d) historijski
molbe?
im u rečenici Nikada im ni u što nisu dirali jest: c) neizravni objekt a) unutrašnji objekt d) izravni objekt. b) logički subjekt
60. Zamjenica
Spoj riječi u što u istoj rečenici jest:
a) izravni objekt b) prijedložni objekt
c) unutrašnji objekt d) neizravni objekt.
riješiti otvara mjesto dvama objektima, i to: c) u dativu i akuzativu a) u dativu i instrumentalu d) u akuzativu i lokativu. b) u akuzativu i genitivu
6 1 . Glagol
62. U rečenici Morali
a) način
smo im grubo objasniti o čemu se radi priložna oznaka označuje: b) uzrok c) količinu d) dopuštanje.
63 . Prekriži glagole koji ne otvaraju mjesto objektu:
pisati, svjetlucati se, skakati, plesti, štucati, voziti, spavati, zimovati, kopati, šutjeti, svirati, zelenjeti, disati.
64. Podcrtaj sve objekte u rečenici:
S koljena na koljeno opsjedamo ovaj grad, jurišamo na iste bedeme, kunemo iste kule, s koljena na koljeno navaljujemo vatre, potkapamo lagume, veremo se ovim tvrdinama, s koljena na koljeno lomimo koplja i teške sprave o zidove.
6 5 . U spoju riječi teške sprave iz rečenice prethodnoga zadatka atribut je:
a) relativni
b) diferencijalni
c) posesivni
d) kvalitativni.
24 1 ---,.____J
. razred
��'";fr1',�--, r:
"
j.
�,
'
1r �\�. :���-"·. 1_
66. U sintagmi planina Biokovo apozicija je: b) nesročna. a) sročna 67. Preoblika rečenice On je uvijek volio razgovarati i s ljudima i sa životinjama u niječni oblik glasi: a) On nije uvijek volio razgovarati ni s ljudima ni sa životinjama. b) On nije uvijek volio razgovarati niti s ljudima niti sa životinjama. c) On nikada nije volio razgovarati ni s ljudima ni sa životinjama. d) On je uvijek mrzio razgovarati i s ljudima i sa životinjama. 68. Rečenica Marko se vratio te počeo slagati stare fotografije nastala je: a) sklapanjem povezivanjem b) sklapanjem uvrštavanjem
c) asindetskim sklapanjem.
69. Rečenica Iskoristit ću sve tajne podatke ako uopće do njih dođem po funkciji je . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
70. U rečenici Znamo da je ružno to što činimo, ali moramo zarez pišemo po načelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
7 1 . Budući da je pala na ispitu, razočarano je otputovala pripada: c) atributnim a) uzročnim d) načinskim rečenicama. b) namjernim 72. Rečenica Voljela sam taj stari, svileni šal koji je uspio preživjeti burna vremena prošlosti po funkciji je 73 . Rečenica Pokušavala mu je čitati priče prije spavanja onako kako je to činila njezina baka pripada a) namjernim b) posljedičnim c) načiunskim d) atributnim rečenicama. 74. Odredi zavisne rečenice u primjerima: a) Pitanje je hoćemo li se još vidjeti
.
............................................................................................................... .
b) Nikad nisam doznao što se točno zbilo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
c) Pas koji je pobjegao s lanca juri kao divlji. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
75. Premda smo se vraćali kasno u noći, zapitkivali su nas koješta. Govorasmo da smo se izgubili. Priložna rečenica iz navedenog teksta jest:
a) vremenska b) dopusna
c) načinska d) posljedična
76. Govorasmo da smo se izgubili jest: c) objektna a) priložna d) atributna b) predikatna
e) uzročna.
e) subjektna rečenica.
77. Sintagma kasno u noći u rečenici Premda smo se vraćali kasno u noći, zapitkivali su nas koješta ima ulogu: c) p.o. mjesta a) objekta d) p.o. vremena. b) atributa 78. Rečenica Premda smo se vraćali kasno u noći, zapitkivali su nas koješta nastala je kao rezultat: c) asindetskog sklapanja. b) sklapanja uvrštavanjem a) sklapanja spajanjem 79. Kojoj vrsti zavisnosloženih rečenica pripada rečenica On tek sada opazi da ga peku oči: a) subjektna b) objektna d) predikatna. c) namjerna �---
. razred 80. Zavisnosložena rečenica I počeh tražiti ljubav kao što drugi traže kruh jest:
a) namjerna
b) pogodbena
d) načinska.
c) posljedična
8 1 . Rečenica Ničiji život, sloboda ili imovina nisu sigurni dok zakonodavac zasjeda izražava: 82. Rečenica iz prethodnoga pitanja po funciji jest:
a)predikatna
b) objektna
83. Spoj riječi ničiji život rezultat je:
a) sročnosti
c) svevremenost.
b) pripovjednu sadašnjost
a) pravu sadašnjost
d) subjektna.
c) priložna
b) upravljanja
c) pridruživanja.
84. Riječ zakonodavac u rečenici Ničiji život, sloboda ili imovina nisu sigurni dok zakonodavac zasjeda ima sintaktičku ulogu:
a) objekta
b) priložne oznake društva
c) subjekta
d) atributa.
8 5 . Zanijekana rečanica livot, sloboda i imovina su sigurni glasila bi ovako:
c) Ni život, ni sloboda, ni imovina nisu sigurni. d) Ni život, ni sloboda, niti imovina su sigurni.
a) Niti život niti sloboda niti imovina nisu sigurni. b) Ni život ni sloboda niti imovina nisu sigurni.
86. Rečenica Ničiji život, sloboda ili imovina nisu sigurni dok zakonodavac zasjeda rezultat je:
b) sklapanja povezivanjem
a) sklapanja uvrštavanjem
c) sklapanja nizanjem.
87. U rečenici Zubobolja ima sklonost da započne subotom uvečer član rečeničnog ustrojstva jest:
a) izravni objekt
b) imenski predikat
c) prijedložni objekt
d) neizravni objekt.
88. Sastavnice u spoju riječi imati sklonost povezane su gramatičkom vezom:
a) jakog upravljanja
b) slabog upravljanja.
89. S obzirom na funkcionalna svojstva sastavnica, spoj riječi imati sklonost jest:
a) atributni
b) objektni
c) adverbijalni.
90. Rečenica Zubobolja ima sklonost da započne subotom uvečer po funkciji jest:
a) predikatna b) priložna, načinska
c) priložna, vremenska d) objektna
e) atributna.
9 1 . U rečenici Ako želiš napredovati, budi suglasan surečenice se odvajaju zarezom zato
a) što se prva surečenica posebno ističe b) što su surečenice u usporednom odnosu
92. Rečenica iz prethodnoga pitanja po funkciji je:
a) priložna, dopusna b) priložna, pogodbena, stvarna c) priložna, posljedična
c) što je riječ o inverziji d) što je prva surečenica naknadno dodana.
d) priložna pogodbena, moguća e) priložna, namjerna f) priložna, pogodbena, nestvarna.
93 . Veznik ako ne dolazi u:
a) kondicionalnim potencijalnim rečenicama b) kondicionalnim realnim rečenicama c) kondicionalnim irealnim rečenicama.
94. U rečenici Ako želiš napredovati, budi suglasan
a) subjekt je ti b) subjektje izostavljen
c) subjekta nema d) subjekt je skriven.
------ 25 I � . . . )
. razred 95. Rečenica Ako želiš napredovati, budi suglasan po svojim je modalnim svojstvima: a) moguća d) stvarna b) željna e) nestvarna. c) zahtjevna
96. U starijoj hrvatskoj gramatičarskoj tradiciji riječ skladnja označavala je: e) konjugaciju. c) deklinaciju a) fonetiku d) sintaksu b) akcentuaciju 97. U hrvatskom jezikoslovlju 1 9. stoljeća tilda je: a) interpunkcijski znak b) dijakritički znak
c) znak za akcent.
98. Brošura Reč domovini o hasnovitosti pitanja vu domorodnom jeziku objavljena u Beču 1 8 1 5 . djelo je: a) Pavla Rittera Vztezovića c) Ljudevita Gaja b) Bartola Kašića d) Antuna Mihanovića. 99. Zagrebačkoj filološkoj školi pripadaju: c) Adolfa Veber Tkalčević a) Ljudevit Gaj d) Stanko Vraz b) Ante Kuzmanić 1 00. Od navedenih djela zaokruži gramatike: a) Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja b) De orthographia illyricana c) Nova ričoslovnica ilirička
e) Antun Mažuranić j) Bogoslav Šulek. d) Osnova slovnice slavjanske narečja ilirskoga e) Temelji ilirskoga i latinskogajezika j) Slovnica hrvatska za srednja učilišta.
1 O 1 . Riječima prirok, pridj evak i pogovor u starijem hrvatskom jezikoslovlju danas odgovara: a) priložna oznaka b) predikat c) atribut d) subjekt. 1 02. Riječ rj ečoslaganje u starijoj hrvatskoj gramatičarskoj tradiciji označavala je: a) gramatiku d) sintaksu e) leksikologiju. b) pravopis c) tvorbu riječi 1 03 . Tko je među navedenima gramatičar iz razdoblja ilirizma: a) /van Mažuranić d) Matija Mažuranić b) /vana Brlić-Mažuranić e) Fran Mažuranić. c) Antun Mažuranić 1 04. Ahavcima su nazivali pripadnike: a) Riječke filološke škole b) Zagrebačke filološke škole
c) Zadarske filološke škole.
1 05 . Poveži školu i pripadnika 1.
Riječka filološka škola
a) Ante Kuzmanić
Zadarska filološka škola
b) Fran Kurelac
3.
Zagrebačka filološka škola
c) Adolfa Veber Tkalčević
2.
I. Je li jezični znak uvijek jedna riječ?
2. Zaokruži nepunoznačnice:
"Eto divan spomenik svakomu junaku duha. Divna li spomenika, reći će netko. "
3 . Koliko ima leksema u citiranim dvjema rečenicama u 2. pitanju? „ „ „ „ „ „ . . . . . . . . „. 4. Kojoj vrsti arhaizama pripada leksem cesar? „„„„„.„.„„„„„„„„„„ . . „„.„„„.„„„„ 5 . Pripadaju l i svi štokavizmi automatski standardnom jeziku? 6. Označi bliskoznačne (b) i istoznačne (i) sinonime.
a) plav - modar „ „ „. „ „. b) kosa-skalp „„„„„„„„.„„„.„.„.
c) muzika-glazba „ „ „ „ „. d) crn - garav „ „ „ „ „ „
7. Riječi dok (veznik) i dok (imenica) pripadaju homonimima. Jesu l i pravi homonimski par? 8. Odredi historizme (h) i arhaizme (a) :
a) horugva „„„„„„ b) vlastelin „ „ „ . „ „
e)jur „„„„„„
c) lipost „„„„„„ d) vreteno „„„„„„.
9. I z Gundulićevih stihova izdvoji antonimske parove:
Kolo sreće uokoli vrteći se ne pristaje: tko bi gori, eto je doli, a tko doli, gori ustaje. Sad vrh sablje kruna visi, sad vrh krune sablja pada, sad na carstvo rob se uzvisi, a tko car bi, rob je sada.
I O. Kojem leksiku pripadaju zastarjelice i pomodnice?
l l . S obzirom n a područnu raslojenost jezika, koji leksemi zauzimaju najmanje područje?
1 2 . Kojem stilu hrvatskog standardnog jezika pripadaju ovi tekstovi:
U vezi s dopisom od dana 8. ožujka 1996. godine, molimo gore navedeni naslov da se javi u Mihanovićevu ulicu 3 u Zagrebu.
Svitalo je kada je Filip stigao na kaptolski kolodvor. Dvadeset i tri godine nije ga zapravo i bilo u ovom zakutku, a znao je još uvijek sve kako dolazi: i truli slinavi krovovi i jabuka fratarskog tornja„ . " 1 3 . Koja od ovih riječi nije eponim :
a) baraba
b) pončo
c) petrarkizam
d) nikotin
1 4. Značenjske posuđenice proširuju temeljno značenje hrvatskih leksema. 1 5 . Tuđice su riječi:
27 i -
------'· · ���
. razred a) koje pišemo izvorno kao u jeziku iz kojega potječu b) koje se ni poslije prilagodbe ne uklapaju potpuno u hrvatski standardni jezik c) koje su stranog podrijetla, ali su se potpuno prilagodile hrvatskom standardnom jeziku. 1 6. Koji je sinonim za j ezični purizam? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 7. U hrvatskoj antroponimiji razlikujemo tri vrste imena: )
a
···································································································
b) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . c)
.
···································································································
1 8. Kojoj vrsti toponima pripadaju ova imena?
Solin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . „ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Medvednica . . „ „. „ „ „ „
Hrvatska Kostajnica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Gvozd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
•.••••
.
• • •
• • • . • . • . . . ..................
1 9. Č etiri s u najčešća izvora hrvatskih prezimena. Nabroji ih i razvrstaj prema njima ova prezimena.
Franjić, Bosanac, Živković, Kovač, Kuharić, Marinković, Klepo.
prezimena
izvor
20. Zaokruži leksikaliziranu ili okamenjenu metaforu :
a) Bio je lav u borbi. b) Ona je prava mimoza. c) Bolje/o ga je nepce.
2 1 . Navedi denotativno (d) i konotativno (k) značenje leksema pokisnuti:
(d) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (k) ························································································································ ···············································
2 2 . Odredi bliskoznačne (b) i istoznačne (i) sinonime:
tiskara - štamparija „ „ „ „ „
dodir - kontakt „ „ „ „ „
• •
2 3 . Označi vrstu ovih antonima (prema podrijetlu):
blizu - daleko . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . pošten - nepošten . . „..................................... .
. „. . . .
...
otac - pape „ . . „ „ „ •••
objed - ručak . . . . . . . . . .
dobar - zao . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . vruć - hladan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
24. Odredi vrstu ovih homonima ( prema podrijetlu) :
poljski (polje) - poljski (Poljska) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . kos (ptica) - kos (prid.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
bar (mjera) - bar (kafić) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . „ . . . . . . . . . . . . . . . .
.
2 5 . Riječi leda i Leda pripadaju:
a) homonimima
b) homografima
.
c) homofonima
26. Leksiku na prijelazu (granica između aktivnog i pasivnog) pripadaju:
d) nijednoj vrsti homonima.
c) nekrotizmi e) novotvorenice d) oživljenice j) historizmi.
a) zastarjelice b) pomodnice
27. Koje je najčešće hrvatsko prezime? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
28. Hrvatsko jezično područje dijeli se na tri narječja po kriteriju upitne zamjenice:
a) qui
b) quid
c) quae
d) quod
29. Označi kojoj vrsti pripadaju ovi dijalektizmi ( s obzirom na razlike prema standardu):
a) peharček . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . b) ča . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . c) !ip . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30. Koja od ovih riječi nije egzotizam:
a) ananas
b) šerif
d) nikotin
c) rupija
3 1 . Koje od ovih posuđenica ne možemo potpuno i uvijek zamijeniti hrvatskom riječju:
a) portret
b) autor
e) muzika
d) dozvoliti
c) supa
32. Kojem području leksikologije pripadaju egzonimi? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 3 . Zaokruži onomastičke historizme: Jakin
Atena
Beč
Solun
.
Mleci
34. Ovi parovi ne zadovoljavaju sve uvjete za homonimski par. Kojoj vrsti onda pripadaju?
a) luk - luk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
c) pravo - prdvo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
b) /ada (auto) - Lcida . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
dJ grad - grad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
3 5 . Razvrstaj ove lekseme pasivnog leksika s obzirom na razloge zastarijevanja:
žezlo .. .. .. .. . . . . .. .. . . . .. .. . . . .. . . .. .. .. . .. .. . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . .. . .
plavca . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
sfoieg . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . .. .. . . . .. . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
plavca . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
36. Jezični purizam "ne izbacuje" ove vrste posuđenica:
a) tuđice
b) egzotizme
c) eponime
d) turcizme
37. Ove riječi izvedenice su od ojkonima. Kako se zovu?
požeški . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vukovarac . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . zadarski . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
3 8 . Kojoj vrsti arhaizama pripada leksem sfoieg? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39. Koja od ovih riječi nije eponim:
a) petrarkizam b) kvisling
c) nikotin d) džihad
.
e) žilet
40. Kako nazivamo označeni slijed leksema u rečenici Kadje potrčao osjetio je trn u peti koji ga bocka i kretanje
čini neugodnim?
4 1 . Semantika proučava
........................................................................................................................................... .
42. Vrste riječi razvrstaj s obzirom na stupanj određenosti njihova značenja. f
������
29 [c-
_....J
-c
a) punoznačnice: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
b) nepunoznačnice: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
43 . Navedi dva značenja riječi vratar:
a)
........................ ............................................................................................................................................... .
b) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
44. Navedi denotativno (d) i konotativno (k) značenje ovih leksema:
lav (d) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
(k) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
kukavica (d) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
(k) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
45. U ovim sinonimskim parovima odredi bliskoznačnice (b) i istoznačnice (i) :
c) magarac - tovar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . d) novac - lova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
a) ljekarna - apoteka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . b) množina - plural . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
46. U sljedećim antonimskim parovima označi binarne (B), stupnjevite (S) i obratne (O) antonime:
živ - mrtav . . . . . . . . . . . visok - nizak . . . . . . . . . . . kratak - dug . . . . . . . . . . . .
hodati-stajati . . . . . . . . . . ispod - iznad . . . . . . . . . . .
.
.
.
.
.
47. Prepoznaj stilsku figuru u ovim primjerima:
luda pamet, zimsko ljetovanje, stara mladost . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
48. U ovim primjerima označi homofone i homografe:
kupiti - kupiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
rijeka - Rijeka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
grad - grad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
viš,Ya - Višnja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
49. Š to nije sinonimski niz?
b) umrijeti - izdahnuti - preminuti -odapeti
a) plav - modar - bjelomodar
50. Odredi historizme (h) i arhaizme (a) :
grof. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5 1 . Š to su bohemizmi? . .. ...
ljepost . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ......
.
....
. .. . .
....
.. . . . . . .
.
.
.
.......
.
sarce . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
škuda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
. . .„. . .„„„. . .„.„......................„ ....................................................
52. Kojemu od leksema maramica i rupčić hrvatska leksička norma daje prednost? 5 3 . Š to imenuju hidronimi? . . . . . . . . . .
54. Koja riječ nije egzotizam?
a) kefir
..
.
b) pael/a
.
...
..........
. . . . . . .. . . . . . . . . . ..
..
c) juha
.
. .
.
.
......
.. . . . . . . .. . . ... . . . . ...
...
.
...
..
„ .
.
. . . . .„. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
d) votka
5 5 . Kako se dijele sinonimi po stupnju usvojenosti? 56. Kako se zovu veze riječi poput hvatati maglu ili ići trbuhom za kruhom? . . . 30
„ ............................................„. . . . ..
!, __________________________________
......J
57. Jesu li riječi razgovor i intervju istoznačnice? 5 8 . Kako se zovu posuđenice poput leksema politika i demokracija?
59. Sinonimij a je odnos riječi iste vrste
a) podudarnog izraza i sadržaja b) različitoga izraza, a podudarnoga sadržaja
horugva? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .......
.
domaja? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
60. Kojem dijelu pasivnog leksika pripada riječ 6 1 . Kako se zovu riječi poput 62. Š to su eponimi?
c) podudarnoga izraza, a različitoga sadržaja d) nepodudarnoga izraza i sadržaja
................................................................................ ....................................................................
63 . Š to je j ezični purizam? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
64. Š to proučava onomastika? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
65 . Dopuni rečenicu: Nepunoznačnice imaju samo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66. Kojoj vrsti leksičko-semantičkih pojava pripadaju ovi parovi:
a) crno - bijelo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . b) ti (zamj.} - ti (glaz.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67. Š to proučava antroponimija?
.
.
..„.„„„....„ ...„ „...„ „...„....„ ...„ „...... „............•.„ „....„ .....„ „.....„ ......„ ....................
68. Koje uvjete mora zadovoljiti pravi homonimski par?
69. Navedi još neke arhaične sinonime za leksem rječnik
70. Koji razlozi uzrokuju nastajanje historizama? 7 1 . Kako dijelimo toponime?
.
. . . „ . „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ . . „ „ „ .. „ „ „ „ „ „ • . . . . . . . . . . . „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ . . .
..„„„.........„„„„„„„„„. .„„„„„„„„„„„„„„„ ..•... „„„„. . . .„„„„„„. .
. .„ „ . „ „ . „ . • . . „ „ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . „ . „ . „ „ . . . . . . . • . . . . „ . „ . . • „ „ „ . „ „ „ „ „ . „ „ . • „ „ . „ „ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . „. . . . . ..
72. Koji par nije antonimski?
a) učiti - naučiti
b) učen - neuk
73 . Koji leksem ima prednost u hrvatskom standardu?
a) bronza - bronca
b) izvještač - izvjestitelj
74. Koje su od ovih riječi tvorbene (zaokruži točne):
a) blatina (vrsta grožđa) b) crvenac ( vrsta luka)
c) bistrica ( voda) d) bistrica ( vrsta šljive)
75. Š to je pogrešno u tvorenici srednjeeuropski?
e) blatan (pridjev)
„„. . •„„„. . . .„.„„.„. .„ . .„ ....„„„„... „„„„.„„„„„„„„„.„„„.„„„„„„„„.
. razred 76. Š to je pogrešno u tvorenici srednjevjekovni? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .................................................................. ........ 77. Riječ pravopisni jest:
b) izvedenica.
a) složenica
78. š to je tvorbeni šav? . .
.
. „ „ . . . . . „ . . . . „„ . . . „ „ „ . „ . „ . „ „ „ . „ „ „ . . . . „ . . . „ „ . . . „ „ . . . „ . „ . . . . . „ „ „ . „ . . . . . . . . „ „ . . . . . . . . . . „ . . . . „ . . . . . . . . . . . . • • . • • . .
7 9 . Koji je najplodniji način tvorbe glagola?
.. „.•..................... „„..... „. . .„....„......................................................... „.
8 0 . Kojim su tvorbenim načinom dobivene ove riječi:
mirnodopski . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
brodovlasnik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
dokoljenica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
8 1 . Navedi tri nastavka za tvorbu imeničkih uvećanica (augmentativa) ! 82. S kojim je riječima u tvorbenoj vezi tvorenica mirnodopski?
.„............„„„„•.•.„......•..„„„....„„„.„„„..„
...........„................„. .„............„„................„„„„„
83 . Š to je preobrazba ili konverzija?
84. Kojim je tvorbenim načinom napravljena riječ 8 5 . Tvorbeni antonim glagola 86. Je li riječ
upisati se glasi
kućevlasnik?
...................
naježiti (se) tvorbena riječ?
„
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . „„ . . . . . „ . . . „ . . . . „ „ „ . „ . . . . . . . . . „.
. . . . . . . . . . „ . . . . . „ • . . . . . . . . . . „„ . . . . . . . . . . . „ „ . „ „ „ . . . „ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
IDAl • INEI
87. Podudara li se uvijek tvorbeni šav s morfemskom granicom? 8 8 . Navedi frazemsku inačicu za frazem hladan 89. Koji je način tvorbe imenica najplodniji?
.
.
kao kamen . . . . . . . . . ........................................................................
.
„„„.....„...„„••„„„.........•„„„....„.....„„..„„.„.....„„...„....„„„.....„.„•.•.
90. Navedi dva sufiksa z a tvorbu etnika (muški rod)
.
..„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„. .„„„„„„„„„„„.„„„„„..„„„„„„
9 1 . Kojim s u tvorbenim načinom nastali ovi pridjevi?
kozji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
prebogat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
nevješt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
92. Mogu li u tvorbi riječi nastati glagoli od glagola? 93 . Kako se zove sufiksalna tvorba u ovim primjerima: „ . . . „„ .„ „ „ „ „„ . . „ .„ „ „ „ „ „ .
kucati > kucnuti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„„
pasti > padati . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
obećati > obećavati . .
klizati > kliznuti
94. S obzirom na motiviranost, odredi vrstu tvorenica nastalih:
a) sufiksalnom tvorbom b) slaganjem
. . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.. . . . . . .
.
..........................
„
.......
.
.......
. . ...
. . „ „ . . . . . „ . . . . . . . . . „ „ ...........•.. „ „ „
..................................................................................................................................................... .
c) prefiksalno-sufiksalnom tvorbom
. . . . ..
.
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
..
.„.„„.„„„......„.„...............„„.
95 . S obzirom n a motiviranost tvorenica odredi kojoj vrsti pripadaju ove tvorenice:
-t�:J-------
pjevač
............................................................................................
izvanjezični . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . posteljina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
96. Kojim je tvorbenim načinom nastala riječ na desnoj strani:mlada 97. Odredi tvorbene (t) i netvorbene (nt) riječi:
sitan iščeznuti
„„„„„„
maslina starac .
„„„„„.„„
9 8 . Tvorbeno analiziraj ove riječi:
kukuruzište alkar
masnoća pomorac
„„„„„.„„„„„„„„.
„.„„.„ „ „.„.„.„ „ „.„
„„„„„„„„„„
-
zadušnica ženetina
„„ „„ .. „„ „„. „„„„.„ „„ „„. „„ „„.„ „ „„
. „ „...„ . . . .„.„„......„„„.„„... „.„...„„„.„...„.. .
mlada
„„„„„.„„„„„„
... „.„...„ „ „ ...
„.
more „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ „ .
„....
„„„„„„„.„„„„.„„„„„„„„.„„.„„.„.„„„„.„„
.„„„...„....„ „ „.....„ .. „„.........„ ...„ „.. „„„.....„ ..
9 9 . Kojom su tvorbom nastale ove riječi:
jednojezični . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . brodovlasnikov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
.
.
1 00. Spoji autora s njegovim rječnikom (npr. 8f): 1) Ardelio
Dei/a Bella 2) /van Belostenec 3) Juraj Habdelić
a) Dizionario ita/iano, latino, illyrico b) Blago jezika slovinskoga
„„„„„.
„„„„„„„„
c) Dikcionar d) Gazophylacium
„„„„„„„„„
4) Jakov Mikalja
„„„„„„„„„.
1 0 1 . Navedi dvije gramatike hrvatskoga jezika nastale od 1 950. do 1 990. godine.
1 02 . Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika objavljena je:
a) 1957.
b)
1964.
c)
1967.
d) 1970.
1 03 . Rječnik Jurja Habdelića iz 1 670. godine zove se:
a) Blago jezika slovinskoga
b) Dictionar ili reči slovenske
1 04. Pisci ozaljskoga književnog kruga pisali su mješavinom:
a) čakavskog i kajkavskog
1 05 . Tko je napisao Braničjezika
b) čakavskog, kajkavskog i štokavskog
hrvatskoga?
c) kajkavskog i štokavskog
„ „„„„„„„„ „ „.„ „. „ .„ „„„„„ „ „„„ „ „ „„„„„ „ „„„„ „ „ „.„ „ „.„„„„„ „ „ „
1 06 . Navedi imena autora Hrvatskoga pravopisa iz 1 97 1 . godine.
1 07. Kako dijelimo enciklopedij ske rječnike?
c) Gazophylacium
'
dgovori 1. RAZRED I . b)
2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 1 0. li. 12. 13. 1 4. 15. 1 6. I 7. I 8.
I 9. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43 .
44.
45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58.
� 34 � . . , -1 ' -.-
glagoljicom 13 čakavskim Prodor hrvatskih jezičnih elemenata u staroslavenski jezik. riječka, senjska, kosinjska uglata glagolj ica DA glagoljicom i ćirilicom latinskim rh J H a NE bosanica (bosančica) NE jor Misal po zakonu rimskoga dvora Znanost o jeziku. Mogućnost neograničenog stvaranja novih izričaja pomoću postojećeg. Jezik odabran da bude opće sredstvo sporazumijevanja jednog naroda ili društva. književni, razgovorni, pi sani, stručni, mjesni, šatrovački . . . a, b, d. pismom i govorom razgovornoga narječje I dijalekt jezik pojedinca NE Jedinstveno ljudsko sredstvo glasovnoga sporazumijevanja. Prostorno određen jezik pojedine skupine unutar šireg društva. nikome brzini i jačini treptanja glasnica b, e, f. ortoepija I pravogovor slog G, G, P, G, P, P, G, P. stanke, brzina, glasnoća, intonacija, geste i grimase naglasak i dužina Najmanji odsječak glasovnog lanca koji ima razlikovnu ulogu, I ali nema značenja. liti, miti, siti; kopač, kovač, kotač; tom, mom, lom. Artikulacijska i akustička svojstva glasova. Funkcionalna svoj stva glasova. Različit ostvaraj istog fonema s obzirom na fonološku okolinu. [m) [rp) Mjestom, tj . položajem u govornom lancu. fonetika stid, stil; put, žut, ljut. alofoni grafem (slovo) A, p, V, X, J 1) , X, V, 3 S Z samoglasnik f, c, h. a) otvornike (samoglasnike, vokale); b) zatvomike (suglasnike, konsonante) p, b, m. -st, -št, -zd, -žd. c jedrenici, velari ie a) zvonačnike (sonantc); b) šumnike (konsonante)
�"" 1?"z � '
w"" ..."".
• 'I' �
· ·� ' " ·�
�'if't!'
59. 60. 61. 62. 63 .
DA otvoren (slobodan); djelomično ili potpuno zatvoren f, V. b, z, g, dž, - . dvousnenici 64. ć, đ. 65. glas ište 66. otvomici i zatvomici 67. c, č, ć, dž, đ. 68. bočnici - laterdli; trcptajnici-vibranti; nosnici-nazali; zvonačnicisonanti, zapomici-okluzivi. 69. suglasnik - jezgra - suglasnik 70. t, b, k, z, š, -, -, (dz), đ, č 7 1 . p, s, k, č. 72. Tako što govorni organi potpuno ili djelomično zatvardju put zračnoj struj i . 73. b , Z , g , d . 7 4 . j, nj, r. 75. dar, snivati, vOda, hajka, spavaćica, iskapati 76. a) prcdnaglasnice (proklitike, prislonjenice ); b) zanaglasnice (enklitike, naslonjenice) 77. Riječi bez svog naglaska. 78. piti, raztlrnjcti, lov, rješenje, ljčpilo, zagovarati . 7 9 . NE 80. a) toničke (naglasnicc ); b) atoničke (nenaglasnice ). 8 1 . a)", b)� , c) \, d) · 82. silina (udar), ton i trajanje (dužina) 83 . čokolada, Uho, kip, obuća. 84. DA 85. zanaglasnice, enklitike 86. silazni 87. posljednjem 88. zanaglasnu 8 1 . Vidi rješenje 8 1 . pitanja! 90. povjerenje, kukuruz, govor, travanj, prst, rep 9 1 . ne netko drugi ; ne nekome drugom; nisam je sam uzeo 92. Bit će ti I kada I kada ustaneš. I Sve I želje I bile su mu I odmah I ispunjene . I Čim je I svanulo I krenuli su I u grad. 93. li, ćeš, ne, o, ti, se, o, je. 94. kratkosilazni; dugosilazni; kratkouzlazni; dugouzlazni 95. d) 96. kos, hajka, spavaćica. 97. grad, hijena, učiteljica, zapis, meso, knj iga. 98. Naziv sintaksa grčkog je podrijetla i znači red, slaganje. 99. z + b = bb; b + z = zz; z + b = bb; z + b = zb (odstupanje) I 00. baci; uz nj ; sjenki; najednostavnije 1 0 1 . a) gubljenje suglasnika; b) zvučno jednačenje i gubljenje suglasnika; c) mjesno jednačcnje; d) mjesno jednačenje. 1 02 . himba; stranputica; prehrambeni; izvanblokovski . 1 03 . iskopati z + b = bb; podčiniti z + b = zb (odstupanje); nepce z + b = bb; odseliti z + b = zb (odstupanje). I 04. jotacija i epenteza; ispadanje suglasnika i nepostojano a; jednačenje po mjestu tvorbe 1 05 . bescijenje; optrčati ; potkopati; odtočiti. I 06. epentcza (j otacija); palatalizacija; nepostojano a, ispadanje suglasnika; palatalizacija. 1 07. epenteza I 08. palatalizacija; jotacija; nepostojano a, zvučno jednačenje; sibilarizacija. 1 09. ropski - zvučno jednačenje; ljepljiv- kraćenje dugog sloga, epcnteza (jotacija); stranče - palatalizacija, nepostojano a; peci - s i b i l arizacij a ; plaćen - j otacij a ; najj adnij i -udvaj anj e suglasnika, nepostojano a. 1 1 O. stambeni, izvanbračni, jedanput, zelembać .
������������������������������
dgovori 1 1 1 . palatalizacija; zvučno jednačenje; zvučno i mjesno jednačenje; epenteza, jotacija. 1 1 2 . 1 -e; 2-e; 3-a; 4-b; 5-d; 6-g; 7-f. 1 1 3 . sibilarizacija; palatalizacija; palatalizacija; palatalizaeija. 1 1 4. palatalizacija; sibilarizacija; nepostojano a, zvučno jednačenje; palatalizacija.
2 RAZRED I) e) 2) svršeni: poći, pjevati, prepoznati, uspjeti, oprati; nesvršeni : hodati; dvovidni: vidjeti, telefonirali, čuli. 3) stroži, smješniji, ljući, vrući . 4 ) veznik 5) . . . trpi . . . netko na njemu vrši. 6) tko, ja, ti, nitko, ništa, ti, moje, čemu, se, svoju, im, što god, onoj, tamo, te. 7) brže, kasno, bolje, najbolje; stupnjevanje ili komparacija 8) dovesti, dovoditi, dovesti, vući. 9) a) lijepa; b) pitoma. I O) nesvršeni, svršeni, nesvršeni, svršeni, nesvršeni . 1 1 ) imperfekt, prezent. 1 2) pepela, pepeo, o pepelu. 1 3) kino, polje 1 4) su se naježili, napužili, su razmišljali, ima, nema. 1 5) Brojevima (rednim). 1 6) petnaest; sedamnaesti; dvadeset i četiri; deset tisuća osamsto osamnaest. 1 7) kante, opeke = genitiv; u crkvu, u trgovinu, u šetnju = akuzativ. 1 8) šest (6) 1 9) ustanova (G), u zemlji Smijalici (L), škola (G), predmeti (N), rukovanje (N), namigivanje (N), okom (I), pravljenje (N), grimasa (G), gledanje (N) nebo (A), mirisanje (N), cvijeća (G), šetanje (N), rukama (I), džepovima (L), pravljenje (N), mjehura (G), sapunice (G), pričanje (N), laži (G), smijanje (N), predmet (N), smijanje (N). 20) bjelji, svetiji, suši, deblj i . 21) NE 2 2 ) prascu 23) Dativu. 24) dolažaše 25) kopca; nokata/ noktiju, kćer, Ines, gospođo Radić. 26) Hrvatskoj, o Hrvatskoj; Grčkoj, o Grčkoj . NE. 27) (trčao) brzo 28) žirija, Maneta, Shakcspearea, Leopardija. 29) akuzativu; kći. 30) konju, škrče, pogoče, plaštu. 3 1 ) zagrebačkog, bratova, ljepšeg, dobra, dobre. 32) ćeš raditi; upotrcbljavat eeš; će biti. 33) b) (. , 34) prct-po-top-ni-i; is-prc- skak-a-ti, nad-glcd-nik. 35) radija, radiju, radijem. 36) prijeteći 37) grublji, skuplji, življi; epenteza. 3 8) nikoga; ni sa kim; ni za što; ni za koga. 39) opisni, opisni, gradivni . 40) vode- djelomičnost; kruha-djelomičnost, s/o/a-udaljavanje. 4 1 ) dvaju, o dvama. 42) desetak 43) imenice : dan, godini, sunce, noći; glagoli : bliži se, zalazi, su postale; pridjevi : najduži, kratke; zamjenice : sve; prilozi : kasnije; prijedlozi : u; veznici: pa, a. 44) po najmanje, i onako
45) 46) 47) 48) 49) 50) 51) 52) 53)
podvikivati, izviždukati, otpisivati . pomagati, lupati, obećavati, sjećati se, plaćati, izlijevati. podići, brati, peći . vuci, vucimo; sij, sijmo; budi, budimo; maši, mašimo. prasnuti, prasnuvši; liznuti, liznuvši; tresnuti, tresnuvši. predase, uzanj . P, A, P, A . najfinije, opisni; krokodilske, opisni; nilske, opisni. ne mogu, prezent; sam, prezent; bojim se, prezent; molim, prezent; budi, imperativ. 54) prema 55) kakaa 56) kuća 57) mater, herojstava, podsmjesi, ugniježđen. 58) tisuća (to je imenica) 59) gospođo Lukačić, gospodine Buliću. 60) tvoj (treba: svoj) 6 1 ) zaspati, zasipati. 62) osim 63) plconazam - oko tridesetak 64) bješnj i, bjesnij i ; ljupkij i . 6 5 ) stanovati 66) brojni pri log 67) prejesti se 68) brojna imenica 69) mlaže, osvješćujući, plijevljenje, kukčić. 70) jednina: N,A snijeg; G snijega; D,L snijegu; V sniježe; I s n ij e gom : množina N , V snj e gov i ; G s nj e gova; D , L , I snjegovima; A snjegove. 7 1 ) Indijki. 72) ležati, odlučivati, misliti, razmišljati, zamjenjivati . 73) b) 74) c) 75) neodređena zamjenica 76) NE 77) dublji, svetiji, gori, žešći . 78) P o glagolskom vidu. 79) zdrobljen, zapaljen, zapriječen, napet. 80) vidila, htjeo, smjeo. 8 1 ) Ni u jednoj knj izi nisam našao taj citat. 82) c) 83) mrči, smeđiji. 84) kacigi, Zrinki, ligi, algi . 85) a) 86) a), c). 87) b) 88) c) 89) a, b, c, a, b. 90) rod, jednina, broj, deklinacija, dativ, genitiv množine. 9 1 ) nasuprot, radi, unatoč, usprkos. 92) dvovidnim glagolima 93) imenica, prilozi . 94) prijelaznim ili trdnzitivnim 95) Nominativ i vokativ. 96) ti, vi. 97) gramatičkom homonimijom 98) 3. mn - bi, biše 99) dvovidnog prezenta gl. biti i glagolskog pridjeva radnog 1 00) upitno-odnosne zamjenice; veznici. 1 0 1 ) NE 1 02) Zbog toga što osnova završava na nepčani suglasnik. 1 03) Nominativ jednine muškog roda. 1 04) c)
dgovori 1 05) DA 1 06) NE 1 07) b) 1 08) Ardelio della Bella I 09) Oko Ozlja. 1 1 0) b) 1 1 1 ) Gazpohylaeiwn (seu latino-illyrieum onomatwn aerarium) 1 1 2) Matija Petar Katančić 1 1 3) a) 1 1 4) Juraj Habdelić 1 1 5) c) 1 1 6) d)
3. RAZRED I)
2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) 9) 1 0) 11) 1 2) 13) 1 4) 1 5) 1 6) 1 7) 1 8) 1 9) 20) 21) 22) 23) 24) 25) 26) 27) 28) 29) 30) 3 1) 32) 33) 34) 35) 3 6) 3 7) 38) 39) 40) 41) 42) 43)
44) 45)
Sintaksa je dio gramatike koj i se bavi odnosima među rečeničnim jedinicama. priložna oznaka načina . . . predikatu paradigmatski ; sintagmatski c) c) e) a) b) b) c) a) f) d) d) d) l b, 2e, 3a izjavna je muka b) d) d) b) d) prijedlog tjednima, p.o. vremena a) ovi - subjekt e) .Jučerašnje bijaše u dlaku isto premda jo.v jučer najavljivahu poboljšanje. Kad bismo dobili barem približno točnu prognozu . . . - moguća: Ako oni nastave s "umjereno do uobičajeno" . . . - stvarna b) ovdje - p.o. mjesta; polako - p.o. načina c) d) c) c) c) b d c) a) d) a), b) c) a)
c) c) c) b) a) Ana, bicikl, ulicama b) djevojčica, plavi nastavio, broj iti, mašti, pragovi, nizali, mojoj, glavi, napast, koje, nisam, mogao, osloboditi. 52) čitati knjigu, držati čašu, učitelj Marko, modema kapa. 53) pridruživanje: brzopleto zaključi, pomno čuvati; sročnost: jednoga dana, starac Antc, ljetnog sunca; upravljanje: pokrdj kuće. 54) b) 55) stavi i zapušteni 56) c) 57) padež 58) c) 59) b) 60) c), c) 6 1 ) b) 62) a) 63) svjetlucati se, skakati, šutjeti, štucati, spavati, zimovati 64) ovaj grad, iste bedeme, iste kule, vatre, lagwnc, koplja, teške sprave 65) d) 66) b) 67) b) 68) a) 69) pogodbena, stvarna 70) suprotnosti 7 1 ) a) 72) atributna 73) c) 74) a) predikatna; b) objektna; c) atributna 75) b) 76) c) 77) d) 78) b) 79) b) 80) d) 8 1 ) c) 82) c) 83) a) 84) c) 85) c) 86) a) 87) a) 88) b) 89) b) 90) c) 9 1 ) c) 92) b) 93) c) 94) b) 95) c) 96) d) 97) b) 98) d) 99) c), e), f) 1 00) c), d), e), f) 1 0 1 ) b) 1 02) d) 1 03) c) 1 04) b) 1 05) 1 -b, 2-a, 3-c
46) 47) 48) 49) 50) 5 1)
dgovori 4 RAZRED I.
2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. JO. 11. 12. 13. 14. 15. 1 6. 17. 1 8. 19. 20. 21. 22. 23 . 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43 .
44.
45. 46. 4 7. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57.
NE eto, li, će 10 Fonetskim. NE b, b, i, b DA a, h, a, h, a gori - doli, car - rob Leksiku na prijelazu. Lokalizmi. administrativni; knjižcvnoumjctnički b) DA b) jezično čistunstvo a) osobna imena, b) prezimena, c) nadimci ojkonim, oronim, ojkonim, oronim osobno ime : Franjić, Marinković, Živković; nadimak : Klepo; zanimanje: Kovač, Kuharić; mjesto, pokraj ina: Bosanac c) ( d) biti mokar, (k) biti loše volje b, i, b, i raznokorijenski; istokorij cnski (tvorbeni); raznokorijenski; raznokorijcnski obl ični, morfološki; leksički; leksički d) a), b), d), c) Horvat b) tvorbeni; leksički; fonološki d) a), b) onomastici Jakin, Mleci istopisnice (homografi); istozvučnice (homofoni); istopisnicc (homografi); istozvučnice (homofoni) historizam, arhaizam, arhaizam, arhaizam b), c) ktetik, etnik, ktetik grafijski d) frazem sadržaj a) imenice, glagol i , pridjevi, brojevi, prilozi; b) prijedlozi, čestice, uzvici, veznici a) onaj tko nadzire ulaz u zgradu; b) golman lav: (d) afrička zvijer, (k) hrabar čovjek; kukavica : (d) vrsta ptice, (k) plašljiv čovjek i, i, b, b B, S, O, S, O oksimoron homograf, homograf, homofon, homofon a h, a, a, h Riječi posuđene iz češkog jezika. rupčić vode c) općcjczični i kontekstualni ili individualni frazcmi NE
58. 59. 60. 61. 62. 63 .
intcrnacionalizmi ili europeizmi b) historizmima poetizmi Opće imenice nastale od vlastitih imena. Nastojanje oko jezičke pravilnosti i uklanjanja nepotrebnih tuđica. 64. imena 65. gramatičko značenje 66. a) antonimi, b) homonimi 67. imena, nadimke, prezimena (imena ljudi) 68. Različita značenja; izrazi jednakog foncmskog sastava; iste prozodijskc značajke; moraju se jednako pisati. 69. glosar, slovar, ričopis, blago jezika „ . 7 0 . izvanjezični razlozi 7 1 . hidronimi; oronimi; ojkonimi 72. a) 7 3 . bronca, izvjestitelj 74. b), c), e) 75. spojnik -c76. spojnik -e77. b) 78. Granica između tvorbenih sastavnica. 79. prefiksa Ina tvorba 80. složcno- sufiksalna tvorba; slaganje; prcfiksalno-sufiksalna tvorba 8 1 . -etina; -urina; -čina; -ina 82. miran i doba 83. Pomoćni tvorbeni način kojim riječ prelazi iz jedne vrste u drugu. 84. srastanjem 85. ispisati se 86. DA 87. DA 88. hladan kao lcd 89. sufiksalni 90. -ac; -anac, -anin, -čanin 9 1 . sufiksalna; prefiksalna; prefiksalna 92. DA 93. imperfektivizacija; perfcktivizacija; perfektivizacija; imperfcktivizacija 94. izvedenice; složenice; izvedenice 95. izvedenica; složenica; izvedenica 96. preobrazbom 97. nt; nt; nt; t; t; t; nt 98. kukuruz+ište; alk+ar; za+duš+nica; žen+etina 99. slaganje; izvođenje 1 00. I -a, 2-d, 3-c, 4-b 1 0 1 . Brabec-Hraste-Živković; Težak-Babić; Priručna gramatika 1 02 . c) 1 03 . b) 1 04. b) 1 0 5 . Nikola Andrić 1 06. Stjcpan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš 1 07. enciklopedije i leksikone