24 0 257KB
Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova Universitatea Tehnica a Moldovei
REFERAT La Bazele statului si dreptului Tema:Protectia proprietatii intelectuale
A indeplinit: st.gr.SI-141
Cucu Eugeniu
A controlat: prof.
Rosca Veronica
Chisinau 2014
Proprietatea intelectuală e o formă de titlu legal care permite posesoru-lui să controleze utilizarea anumitor intangibile, cum ar fi idei sau expresii. Formele comune de proprietate intelectuală includ : 1) operele literare și de artă și lucrările științifice 2) invențiile în toate domeniile activității umane 3) descoperirile științifice 4) modelele de utilitate 5) desene și modele industriale 6) mărcile de fabrică, de comerț și de serviciu 7) denumirea de origine a produselor Aceste drepturi pot fi cedate, închiriate ( licențiate), uneori chiar folosie ca garanție, similar unei proprietăți reale. Aceste drepturi au însă limitări specifice, cum ar fi limitări în timp. Există diferențe substanțiale față de proprietatea clasică; consumul proprietății clasice este exclusiv - dacă cineva mănîncă un măr, nimeni altcineva nu-l mai poate mînca. În cazul intangibilelor acest lucru nu se întîmplă - o carte poate fi multiplicată în oricîte exemplare fără să afecteze vreun cititor. Drepturile de propietate intelectuală sînt acordate de stat în scopul încurajării creări de asemenea intangibile. Aceste drepturi dau propri-etarului dreptul de a acționa în justiție pe cei care le încalcă. În R.Moldova, gradul de respectare a proprietății intelectuale este foarte scăzut. Pe piață circulă liber în Moldova sunt site-urile de sharing, acestea încalcă orice drept înregistrări audio și video ce încalcă drepturile de autor. La orice colț se găsesc produse contrafăcute ce contravin mărcilor de fabrică. Plus la toate în Moldova este foarte dezvoltată pirateria, online se găsește tot felul de produse. Principalele surse de piraterie de autor și se bucură de o popularitate extrem de înaltă în toată țara. Raporturile provenite din proprietatea intelectuală sunt reglementate de „Regulamentul provizoriu cu privire la protecția proprietății industriale în R. Moldova”, aprobat prin hotărârea Guvernului nr. 456/1993 din 26 iulie 1993. Organul de stat care asigură pe teritoriul R.Moldova protecția juridică a obiectelor de proprietate intelectuală este Agenția de Stat pentru Protecția Proprietății Intelectuale a Republicii Moldova (AGEPI), constituită în 1992.
Scurt Istoric: 25 noiembrie 1991 Președintele Republicii Moldova Mircea Snegur semnează Decretul nr.238 cu privire la Agenția de Stat pentru Drepturile de Autor a Republicii Moldova (ADA) (reorganizarea Secției din Moldova a Agenției Unionale pentru Drepturile de Autor). 25 februarie 1992 Prin Hotărârea nr.113, Guvernul Republicii Moldova aprobă Regulamentul Agenției de Stat pentru Drepturile de Autor (Prim- ministru Valeriu Muravschi). 25 mai 1992
Președintele Republicii Moldova Mircea S negur semnează Decretul nr.120 cu privire instituirea Agenției de Stat pentru Protecția Proprietății Industriale a Republicii Moldova (AGEPI), pe lângă Ministerul Economiei și Finanțelor al Republicii Moldova (în scopul organizării ºi asigurării protecției proprietății industriale în Republica Moldova).
8 septembrie 1992 Prin Hotărârea nr.595, Guvernul Republicii Moldova aprobă Regulamentul și Structura AGEPI – organ al administrației publice centrale care elaborează strategia, determină direcțiile și asigură realizarea politicii Republicii Moldova în domeniul protecției proprietății industriale.
11 septembrie1996 Guvernul pune în sarcina AGEPI, Ministerului Finanțelor, Ministerului Economiei și Ministerului Justiției elaborarea și prezentarea proiectului de hotărâre privind trecerea AGEPI, cu începere de la 1 ianuarie 1997, la autogestiune ºi autofinanțare, cu statut de întreprindere de stat.
Cuprins:
1. Dreptul de autor,drepturile conexe. 2. Inventiile. 3. Marcile. 4. Desenele si modelele industriale. 5. Denumiri de origine.
Dreptul de autor și drepturile de conexe:
Drepturile de autor sau copyright reprezintă ansamblul prerogativelor de care se bucură autorii cu referire la operele create; instituția dreptului de autor este instrumentul de protecție a creatorilor și operelor lor. Operele literare și artistice sunt protejate de „Convenția de la Berna pentru protecția Operelor Literare și Artistice”, care datează din 1886, fiind revizuită în 1971. După Convenția de la Berna nu mai este necesară indicarea faptului că o operă este protejată de drepturile de autor atât timp cât „proprietatea intelectuală a unei opere literare, artistice sau științifice corespunde autorului pentru simplul fapt că el a creat-o” și „sunt considerate obiecte ale proprietății intelectuale toate creațiile originale literare, artistice și științifice exprimate prin orice mediu și pe orice suport, tangibile sau intangibile, cunoscute acum sau care se vor inventa în viitor”. În lumea digitală se aplică aceleași legi ale proprietății intelectuale și drepturilor de autor ca și pentru toate celelalte creații originale. În martie 2002 a intrat în vigoare Tratatul OMPI pentru Dreptul de Autor (WCT) și în mai Tratatul OMPI pentru Interpretare și Fonograme (WPPT). Ambele „Tratate ale Internetului” (cum sunt cunoscute) au fost realizate în 1996 de Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale. Astfel este actualizată și completată Convenția de la Berna și se introduc elementele societății digitale. Într-o perioadă de 6 ani (1996 - 2002), se realizează ratificarea acestor noi tratate de 30 de țări, minimul cerut de Organizația Națiunilor Unite, pentru punerea sa în aplicare.
Autor – persoană fizică prin a cărei activitate creatoare a fost creată opera; Operă – rezultat al creației intelectuale originale în domeniul literaturii, artei și știin ței, indiferent de mijloacele de creare, de modul concret și de forma de exprimare, de valoarea și importanta acesteia;
Opere protejate de dreptul de autor: (1) Dreptul de autor se extinde asupra operelor literare, artistice și științifice exprimate în următoarele forme: a) scrisă (manuscris, text dactilografiat, partitură etc.); b) orală (interpretare publică etc.); c) imprimare audio sau video (mecanică, magnetică, digitală, optică etc.); d) de imagine (desen, schiță, pictură, plan, fot cadru etc.); e) tridimensională (sculptură, model, machetă, construcție etc.); f) în alte forme. (2) Obiecte ale dreptului de autor sunt: a) operele literare (povestiri, eseuri, romane, poezii etc.); b) programele pentru calculator care se protejează ca și operele literare; c) operele științifice; d) operele dramatice și dramatico-muzicale, scenariile și proiectele de scenarii, libretele, sinopsisul filmului; e) operele muzicale cu sau fără text; f) operele coregrafice și pantomimele; g) operele audiovizuale; h) operele de pictură, sculptură, grafică și alte opere de artă plastică; i) operele de arhitectură, urbanistică și de artă horticolă; j) operele de artă aplicată; k) operele fotografice și operele obținute printr-un procedeu analog fotografiei; l) hârțile, planșele, schițele și lucrările tridimensionale din domeniul geografiei, topografiei, arhitecturii și din alte domenii ale științei; m) bazele de date; n) alte opere.
Termenele de protecție a dreptului de autor: (1) Drepturile patrimoniale exclusive și dreptul la remunerație, prevăzute de prezenta lege în privința operelor (în continuare în prezentul articol – drepturi patrimoniale), cu excepția unor drepturi similare prevăzute în privința operelor de artă aplicată, se protejează pe tot timpul vieții autorului și timp de 70 de ani după deces, începând cu 1 ianuarie al anului următor celui al decesului autorului, dacă prezentul articol nu prevede altfel. (2) Drepturile patrimoniale asupra operei audiovizuale se protejează timp de 70 de ani, începând cu 1 ianuarie al anului următor celui al decesului ultimului dintre următorii coautori: a) realizatorul principal (regizorul-scenograf); b) autorul scenariului (scenaristul); c) autorul dialogului; d) compozitorul – autorul operei muzicale (cu sau fără text) special create pentru această operă audiovizuală. (3) Drepturile patrimoniale asupra unei opere anonime sau apărute sub pseudonim, cu excepția celei de artă aplicată, se protejează timp de 70 de ani, începând cu 1 ianuarie al anului următor celui al publicării legale a operei. Dacă autorul unei opere anonime sau apărute sub pseudonim își dezvăluie identitatea sau dacă identitatea lui, în decursul acestei perioade, devine cunoscută, se aplică prevederile alin. (1) și (2). (4) Drepturile patrimoniale asupra operei create în paternitate, cu excepția operei de artă aplicată, se protejează pe parcursul întregii vieți a fiecăruia dintre coautori și timp de 70 de ani, începând cu 1 ianuarie al anului următor celui al decesului ultimului coautor supraviețuitor. (5) Termenele de protecție a drepturilor patrimoniale asupra operelor colective se stabilesc în conformitate cu prevederile alin. (4). Totuși, în cazul în care contribuțiile coautorilor la opera colectivă sunt determinate, durata protecției drepturilor patrimoniale ale fiecăruia dintre aceștia se stabilește în conformitate cu prevederile alin. (1) și (3). (6) Dacă opera a fost publicată în volume, serii, ediții sau episoade și termenul de protecție a dreptului de autor începe din momentul cînd opera a fost adusă legal la cunoștința publicului, termenul de protecție va fi calculat pentru fiecare dintre aceste componente. (7) Drepturile patrimoniale asupra operei de artă aplicată se protejează timp de 25 de ani de la data creării ei, cu excepția desenelor și modelelor industriale neînregistrate conform Legii privind protecția desenelor și modelelor industriale, create în scop industrial de reproducere, care se protejează timp de 3 ani de la data creării lor.
(8) Dacă termenul de protecție a drepturilor patrimoniale asupra operei în tara de origine este mai mare decît termenele de protecție prevăzute de prezenta lege, se aplică normele prezentei legi, iar dacă acest termen este mai mic, se aplică normele legislației tarii de origine. (9) La expirarea termenului de protecție a drepturilor patrimoniale, opera intră în domeniul public. Operele intrate în domeniul public pot fi valorificate liber, cu condiția de respectare a drepturilor morale ale autorilor și ale altor titulari de drepturi, precum și de achitare a remunerației în conformitate cu art. 47. (10) Drepturile morale ale autorului sînt protejate pe un termen nelimitat. După decesul autorului, protecția drepturilor sale morale este exercitată de către moștenitori și de organizațiile abilitate în modul corespunzător să asigure protecția drepturilor autorilor. Astfel de organizații asigură protecția drepturilor morale ale autorilor și în cazul cînd aceștia nu au moștenitori sau în cazul de stingere a dreptului lor de autor.
Condițiile de protecție: (1) În conformitate cu prezenta lege, beneficiază de protecție toate operele exprimate într-o anumită formă obiectivă din domeniul literar, artistic și științific, indiferent de faptul dacă acestea au fost sau nu aduse la cunoștința publicului. (2) Autorul beneficiază de protecția dreptului de autor asupra operei sale prin însuși faptul de creare a ei. Pentru apariția și exercitarea dreptului de autor nu este necesară înregistrarea operei, nici alt act de notificare sau alte formalități. (3) Dreptul de autor se constituie din drepturi patrimoniale și drepturi morale (personale nepatrimoniale). (4) Dreptul de autor nu depinde de dreptul de proprietate asupra obiectului material în care și-a găsit expresie opera respectivă. Procurarea unui asemenea obiect nu conferă proprietarului acestuia nici unul din drepturile acordate autorului de prezenta lege. (5) Drepturile patrimoniale pot aparține autorului ori altei persoane fizice sau juridice care deține, în mod legal, drepturile respective (titularul de drepturi). (6) Protecția dreptului de autor se extinde asupra formei de exprimare, dar nu se extinde asupra ideilor, teoriilor, descoperirilor științifice, procedeelor, metodelor de funcționare sau asupra conceptelor matematice ca atare și nici asupra invențiilor cuprinse într-o operă, oricare ar fi modul de preluare, explicare sau de exprimare.
Termenele de protecție a drepturilor conexe: (1) Drepturile interpretului prevăzute la art. 33 și la art. 37 se protejează timp de 50 de ani de la data interpretării. Totuși, dacă în această perioadă, imprimarea interpretării a fost legal publicată sau comunicată public, drepturile interpretului se protejează timp de 50 de ani de la data efectuării celei mai vechi a respectivelor acțiuni. Drepturile interpretului la paternitate, nume și la respectarea integrității interpretării se protejează pe un termen nelimitat. (2) Drepturile producătorului de fonograme, prevăzute la art. 34 și la art. 37, se protejează timp de 50 de ani de la data imprimării fonogramei. Totuși, dacă în această perioadă fonograma a fost legal publicată sau comunicată public, drepturile menționate se protejează timp de 50 de ani de la data efectuării celei mai vechi a respectivelor acțiuni. (3) Drepturile producătorului de videograme, prevăzute la art. 35, se protejează timp de 50 de ani de la data imprimării videogramei. Totuși, dacă în această perioadă videograma a fost legal publicată sau comunicată public, drepturile producătorului de videograme se protejează timp de 50 de ani de la data efectuării celei mai vechi a respectivelor acțiuni. (4) Drepturile organizației de difuziune prin eter sau prin cablu, prevăzute la art. 36, se protejează timp de 50 de ani de la prima difuzare a emisiunii de către asemenea organizație. (5) Termenele de protecție, prevăzute la alin. (1)–(4), încep să curgă de la 1 ianuarie al anului următor celui în care a avut loc acțiunea cu semnificație juridică, în temeiul căreia se calculează termenul. (6) Dacă termenul de protecție a drepturilor patrimoniale asupra unui obiect al drepturilor conexe în tara de origine este mai mare decît termenele de protecție prevăzute de prezenta lege, se aplică normele prezentei legi, iar dacă acest termen este mai mic, se aplică normele legislației tarii de origine. (7) Drepturile conexe trec, în limitele părții rămase a termenelor de protecție prevăzute la alin. (1)–(4), la succesorii în drepturi ai interpretului, producătorului de fonograme, producătorului de videograme și ai organizației de difuziune prin eter sau prin cablu.
Invențiile Invenție – este un produs sau un procedeu care oferă o noua modalitate de a realiza ceva, sau oferă o noua soluție tehnica pentru o problema.
Invențiile sunt protejate in Republica Moldova prin următoarele titluri de protecție, in continuare brevete (in paranteze - durata maxima): brevet de invenție (20 ani); brevet de invenție de scurta durata (6+4 ani); Brevetul de invenție este un un document prin care se acordă un set de drepturi exclusive de către o țară unui inventator sau unui împuternicit ales de inventator pentru o perioadă fixă de timp în schimbul divulgării invenției. Procedura pentru acordarea brevetului de invenție, condițiile ce trebuiesc îndeplinite și perioada pentru care sunt acordate drepturile exclusive variază în limite largi de la o țară la alta conform cu legislația națională și acorduri internaționale. O cerere de brevet trebuie să includă una sau mai multe revendicări care definesc invenția ca ceva nou, ceva care necesita creativitate și se poate aplica industrial. În cele mai multe țări sunt excluse de la brevetare programele de calculator și metodele de afaceri, ambele acceptate în SUA. Drepturile exclusive acordate prin brevetul de invenție în cele mai multe țări sunt să prevină sau să-i excludă pe alții de la a fabrica, a folosi, a vinde, a importa produsul conform brevetului. Aspectele comerciale legate de proprietatea intelectuală au fost stabilite prin TRIPS "Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights" care este un acord interna țional administrat de WTO "World Trade Organization". Acordul stabilește un standard minimal pentru multe forme de proprietate intelectuală și a fost negociat la sfârșitul rundei de negocieri GATT din Uruguay 1994.
Dreptul la brevet aparține inventatorului (inventatorilor) sau succesorului sau in drepturi. Nu exista discriminare in ceea ce privește acordarea brevetelor in funcție de locul creării invenției, domeniul tehnologic, de faptul ca produsele sunt importate sau sunt de origine autohtona. Dreptul la brevet pentru invenția creata de salariat aparține unității, daca contractul încheiat intre ei nu prevede altfel.
Conditiile de brevetare a inventiei O inventie din orice domeniu tehnologic poate fi brevetata sub rezerva ca aceasta sa corespunda urmatoarelor cerinte de baza pentru brevetabilitate: inventia trebuie sa fie„susceptibila de aplicare industriala”; inventia trebuie sa fie„noua”; inventia trebuie sa implice o„activitate inventiva”. Noutatea. O inventie este noua daca nu este continuta in stadiul tehnicii, care include cunostintele ce au devenit accesibile publicului oriunde in lume pana la data prioritatii inventiei in cauza. Activitatea inventiva.O inventie trebuie sa implice o activitate inventiva, adica sa nu rezulte in mod evident din stadiul tehnicii. In cazul brevetelor de inventie de scurta durata se considera ca o inventie implica o activitate inventiva, daca ea prezinta un avantaj tehnic sau practic. Aplicarea industriala.O inventie este susceptibila de aplicare industriala daca obiectul ei poate fi folosit in domeniul industriei, agriculturii sau in orice alt domeniu de activitate umana. Pot fi brevetate urmatoarele tipuri de obiecte: Produs- masini, aparate, scule, dispozitive, mecanisme, organe de masini, agregate, instalatii, circuite, elemente de constructie, mobilier, articole de uz casnic, jucarii, instrumente, calculatoare, programe pentru calculator, baze de date electronice etc.; substante chimice si biologice, cu exceptia celor care exista in natura si asupra carora nu s-a actionat prin efort creativ; amestecuri fizice sau fizico-chimice. Procedeu- activitati care au ca rezultat obtinerea sau modificarea unui produs (inclusiv produsele biologice sau genetice) sau programe pentru calculator ca un mod de transformare si transmitere a semnalului electronic. Metoda- activitati care au rezultate de natura calitativa (masurare, analiza, reglare, control, diagnosticare sau tratament medical uman sau veterinar). Microorganisme- microorganisme create sau izolate prin selectie cu efecte mutante, tulpini de cultura celulara de plante si animale. Aplicarea unui produs sau procedeu- aplicarea unui produs, procedeu sau unei metode conform altei destinatii si in alte conditii. Utilizarea pentru prima data a substantei sau compozitiei si utilizarile lor ulterioare.
Cererea de brevet trebuie sa se refere numai la o singura inventie sau la un grup de inventii astfel legate, incat sa formeze un singur concept inventiv general. Ea contine: formularul de cerere de brevet completat descrierea inventiei revendicarile desene si alte documente explicative, daca acestea sunt necesare pentru a intelege esenta inventiei. Aceste documente constituie depozitul national reglementar, se intocmesc si se depun la Agentie in limba de stat, redactandu-se in corespundere cu cerintele Regulamentului privid procedura de depunere si examinare a cererii de brevet de inventie si de eliberare a brevetului, aprobat prin Hotararea Guvernului Republicii Moldova nr. 528 din 1 septembrie 2009.
Clasificarea internațională a brevetelor: A. Necesități curente ale vieții B. Tehnici industriale divers; transporturi C. Chimie; metalurgie D. Textile. Hîrtie E. Construcție F. Mecanica: iluminat; încălzire; armament; explozibil G. Fizica H. Electricitate
Mărci Marca – orice semn sau orice combinație de semne susceptibile de reprezentare grafica, care servesc la deosebirea produselor sau a serviciilor anumitor persoane fizice /juridice de ale altor persoane.
Tipuri de mărci: verbale figurative combinate tridimensionale de alt tip Marca înregistrată sau marca comercială, identificată prin simbolul ®, reprezintă un însemn distinctiv utilizat de un individ, organizație comercială sau altă persoană juridică pentru a identifica un produs sau serviciu în fața potențialilor consumatori, și pentru a arăta că toate produsele ce o poartă provin dintr-o sursă unică, pentru a face distinc ția între produsele sau serviciile proprii și cele ale altor entități. O marcă comercială este o formă de proprietate intelectuală, de regulă un nume, un cuvânt, o frază, un logo, un simbol, o imagine, sau o combinație a acestor elemente. Proprietarul unei mărci înregistrate poate iniția proces pentru a preveni utilizarea neautorizată a mărcii pe care o deține. Înregistrarea unei mărci nu este întotdeauna obligatorie. Proprietarul unei mărci neînregistrate poate și el să inițieze proces, dar o marcă neînregistrată poate fi protejată doar în aria geografică în care este folosită sau în regiuni în care ar fi de așteptat să se extindă. Pentru a înregistra o marca este necesar de a prezenta la AGEPI o cerere de înregistrare a mărcii, întocmită pe un formular-tip. Procedura de înregistrare a mărcilor prevede următoarele etape succesive: depunerea cererii;
examinarea respectării condițiilor de depunere a cererii de înregistrare a mărcii; publicarea datelor cererii depuse; examinarea in fond a cererii; înregistrarea mărcii si eliberarea titlului de protecție. Fiecare etapă se efectuează în decursul unei anumite perioade de timp. Orice persoana fizică sau juridică este în drept să depună cerere de înregistrare a mărcilor atît pe teritoriul Republicii Moldova, cît și în străinătate. Titularul mărcii înregistrate are dreptul exclusiv de a dispune de marca, de a o folosi și de a interzice folosirea ei neautorizata. Durata de valabilitate a certificatului de înregistrare a mărcii este de 10 ani cu posibilitatea reînnoirii pe o perioada de 10 ani ori de cate ori este necesar.
Desene / Modele industriale Protectia juridica a modelelor si desenelor industriale este reglementata de Legea nr. 161 /2007 privind protectia desenelor si modelelor industriale. Protectia juridica a desenelor si a modelelor industriale intruneste aspectele referitoare la existenta, dobindirea, aria de aplicare, mentinerea in vigoare a drepturilor si la mijloacele de respectare a acestora, precum si la exercitarea drepturilor dobindite. Poate fi protejat in calitate de desen sau de model industrial aspectul exterior al unui produs sau al unei parti a acestuia, rezultat in special din caracteristicile liniilor, contururilor, culorilor, formei, texturii si/sau ale materialelor si/sau ale ornamentatiei produsului in sine. Obiectul protectiei poate fi bidimensional (desen industrial) sau tridimensional (model industrial), precum si o combinatie a acestora. Se asigura protectie pentru desenul sau modelul industrial numai daca acesta este nou si are un caracter individual. Pe teritoriul Republicii Moldova sint recunoscute si protejate: desenele sau modelele industriale inregistrate (cu depunerea cererii de inregistrare) si confirmate prin certificatul de inregistrare a desenului sau modelului industrial in conditiile Legii nr. 161/2007;
desenele sau modelele industriale internationale inregistrate conform Aranjamentului de la Haga privind inregistrarea internationala a desenelor si modelelor industriale; desenele sau modelele industriale neinregistrate (fara depunerea cererii de inregistrare) in cazul in care au fost facute publice in conformitate cu Legea nr. 161/2007. Un desen sau un model industrial inregistrat este protejat pe parcursul unei perioade de 5 ani, incepind cu data de depozit. Certificatul de inregistrare poate fi reinnoit pentru mai multe perioade de cite 5 ani, pina la maximum 25 de ani de la data de depozit. Un desen sau un model industrial neinregistrat este protejat pe parcursul unei perioade de 3 ani de la data la care a fost facut public in conformitate cu Legea nr. 161/2007. Desenul sau modelul industrial determinat exclusiv de o functie tehnica nu poate fi protejat. De asemenea, nu poate fi protejat un desen sau un model industrial care trebuie reprodus in mod necesar in forma si la dimensiunile exacte pentru a permite ca produsul in care este incorporat sau la care este aplicat sa fie conectat mecanic ori amplasat in interiorul, in jurul unui alt produs sau pe el astfel incit fiecare dintre produse sa isi poata indeplini functia. Sint neprotejabile desenele sau modelele industriale care contravin ordinii publice sau bunelor moravuri. Protectia obtinuta de desenul sau modelul industrial se extinde la orice desen sau model industrial care nu produce asupra utilizatorului avizat o impresie vizuala globala diferita si este determinata de ansamblul elementelor reproduse in reprezentarile grafice incluse in Registrul de desene si modele industriale inregistrate si publicate in BOPI. O descriere care explica reprezentarile grafice nu afecteaza intinderea protectiei desenului sau modelului industrial in sine. Dreptul asupra desenului sau modelului industrial apartine autorului si/sau succesorului lui in drepturi. Este considerata autor al desenului sau al modelului industrial persoana fizica ce le-a realizat prin munca sa creatoare. Dreptul asupra desenului sau modelului industrial creat de salariat in exercitarea atributiilor de serviciu sau in exercitarea unei sarcini
incredintata in scris de patron (desen sau model industrial de serviciu) apartine patronului daca contractul incheiat intre ei nu prevede altfel. Desenul sau modelul industrial inregistrat confera titularului dreptul exclusiv de a-l utiliza si de a interzice oricarui tert utilizarea sa fara acordul titularului. Prin utilizare se intelege, in special, fabricarea, includerea intr-o oferta, introducerea pe piata, importul, exportul sau utilizarea propriu-zisa a unui produs in care a fost integrat ori caruia i s-a aplicat desenul sau modelul industrial in cauza, precum si depozitarea produsului respectiv in scopurile mentionate anterior. Desenul sau modelul industrial neinregistrat nu confera titularului dreptul de a interzice activitatile susmentionate decit daca utilizarea contestata rezulta din copierea desenului sau modelului industrial protejat. Utilizarea contestata nu se considera ca provenind din copierea desenului sau modelului industrial protejat daca rezulta dintr-o munca de creatie independenta realizata de un autor despre care se poate afirma in mod justificat ca nu cunostea desenul sau modelul industrial dezvaluit de titular. Titularul certificatului poate aplica pe produs un marcaj de avertizare constind din litera D, inscrisa intr-un cerc, insotita de numele titularului sau de numarul certificatului. Dreptul la certificat, dreptul asupra certificatului, drepturile care decurg din inregistrarea cererii si drepturile conferite de certificat pot fi transmise in tot sau in parte, prin contract de cesiune sau de licenta, precum si prin mostenire legala sau testamentara. In decursul termenului de valabilitate, certificatul poate fi contestat si anulat, in tot sau in parte, in cazurile stipulate de Legea nr. 161/2007. Litigiile persoanelor fizice si juridice legate de aplicarea prezentei legi se solutioneaza de Comisia de Contestatie a AGEPI, de Curtea de Apel Chisinau sau de un arbitraj specializat. Comisia de Contestatie solutioneaza contestatiile privind: inregistrarea desenului sau modelului industrial ori respingerea cererii de inregistrare; stabilirea prioritatii sau nerecunoasterea unei prioritati; reinnoirea certificatului de inregistrare; divizarea cererii de inregistrare; caducitatea;
retragerea cererii de inregistrare sau renuntarea; restabilirea in drepturi. Curtea de Apel Chisinau examineaza contestatiile depuse impotriva deciziilor Comisiei de contestatie si solutioneaza litigiile privind: calitatea de autor al desenului sau al modelului industrial; determinarea persoanei indreptatite la revendicarea dreptului asupra desenului sau modelului industrial; incheierea si executarea contractelor de licenta; dreptul de utilizare anterioara; plata remuneratiei datorate autorului de catre patron; incalcarea dreptului exclusiv (actiuni in contrafacere); nulitatea; alte incalcari ale drepturilor asupra desenului sau modelulu
Denumiri de origine.
Denumirea de origine (DO) este denumirea geografica a unei regiuni sau localitati, a unui loc determinat sau, in cazuri exceptionale, a unei tari, care serveste la desemnarea unui produs originar din aceasta regiune, localitate, loc determinat sau tara si a carui calitate sau caracteristici sint, in mod esential sau exclusiv, datorate mediului geografic, cuprinzind factorii naturali si umani, si a carui producere, prelucrare si preparare au loc in aria geografica delimitata.
Denumiri de origine (DO) protejate pe teritoriul Republicii Moldova în conformitate cu Legea nr. 66-XVI din 27.03.2008 privind protecţia indicaţiilor geografice, denumirilor de origine şi specialităţilor tradiţionale garantate: a) în temeiul înregistrării la Agenţia de Stat pentru Proprietatea Intelectuală
a Republicii Moldova (AGEPI) se protejează următoarele DO: 1. ROMĂNEŞTI/РОМЭНЕШТЬ, (MD) 2. CIUMAI/ЧУМАЙ, (MD) - pentru vinuri; 3. ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO/BUDWEISER BIER/BIERE DE ČESKÉ BUDĚJOVICE/BUDWEIS BEER, (CZ) 4. BUDĚJOVICKÉ PIVO - BUDVAR/BUDWEISER BIER – BUDVAR/BIERE DE BUDWEIS – BUDVAR/BUDWEIS BEER – BUDVAR, (CZ) 5. BUDĚJOVICKÝ BUDVAR/BUDWEISER BUDVAR, (CZ) 6. BUDĚJOVICKÉ PIVO/BUDWEISER BIER/BIERE DE BUDWEIS/BUDWEIS BEER, (CZ) 7. KARLOVARSKÁ HOŘKÁ/KARLSBADER BITTER, (CZ) - pentru bere.
b) în conformitate cu Aranjamentul de la Lisabona privind protecţia denumirilor de origine şi înregistrarea internaţională a acestora, din 31 octombrie 1958, sunt protejate 803 DO din cele 810 care se conţin în Baza de Date Internaţională (situaţia la data de 6.11.2008) http://www.wipo.int/ipdl/en/search/lisbon/search-struct.jsp. O denumire de origine (ROMĂNEŞTI) provine din Republica Moldova, iar pentru următoarele 6 DO nu a fost acordată protecţie din diferite motive legale:
Concluzie: Proprietatea intelectuală este intangibilă chiar dacă manifestarea sa exterioară este una vizibilă sau exprimată material. Astfel, o pictură este un obiect tangibil, dar obiect al proprietăţii intelectuale îl reprezintă creativitatea autorului. Proprietatea intelectuală este rezultatul unei activităţi umane chiar dacă în timpul creaţiei intervine şi un aparat, precum computerul în cazul persoanei care realizează un program pentru calculator. Titularul dreptului intelectual are capacitatea legal recunoscută de a autoriza sau interzice accesul anumitor persoane la creaţia sa în sens de utilizare, reproducere, etc. Separarea dreptului intelectual de obiectul fizic în care creaţia intelectuală se regăseşte este uneori greu de imaginat şi înţeles. De exemplu,este posibilă fotocopierea unei cărţi în scop de revânzare sau creşterea unei plante pentru a vinde seminţele, atât timp cât aceste obiecte materiale se află în proprietatea celui care doreşte să facă aceste lucruri? Răspunsul este negativ având în vedere intangibilitatea dreptului intelectual, care limitează ceea ce dreptul de proprietate permite.
Creaţiile ce ţin de proprietatea industrială şi fac un obiect al protecţiei sunt în marea majoritate tot rezultat al creaţiei intelectuale. Deosebirea ar rezulta în aceea că dreptul de autor protejează creaţiile de formă, iar dreptul de proprietate industrială protejează creaţiile utilitare,de fond cu aplicaţie industrială.
Bibliografie:
1. http://agepi.gov.md/ 2. http://www.patent.md/rom/cepi.shtml 3. http://ro.wikipedia.org/wiki/Proprietate_intelectual%C4%83