27 0 379KB
MANUAL DE POLITICI SI PROCEDURI CONTABILE PROPRII in cadrul SC Test SRL
CUPRINS CUPRINS CAPITOLUL I – INFORMAŢII GENERALE 1.1 POLITICI CONTABILE 1.2 CADRUL GENERAL DE RAPORTARE 1.2.1 Organizarea şi conducerea contabilităţii 1.2.2 Registrele de contabilitate 1.2.3. Situaţiile financiare anuale 1.3 PRINCIPII CONTABILE 1.4 REGULI GENERALE DE EVALUARE 1.4.1 Evaluarea la data intrării în societate 1.4.2 Evaluarea cu ocazia inventarierii 1.4.3 Evaluarea la încheierea exerciţiului financiar 1.4.4 Evaluarea la data ieşirii din societate 1.5 EVENIMENTE ULTERIOARE DATEI BILANŢULUI 1.6 CORECTAREA ERORILOR CONTABILE 1.7. PĂRŢILE AFILIATE (Atentie! Lasi doar daca este cazul, daca nu stergi subpunctul) CAPITOLUL II – POLITICI CONTABILE PRIVIND ACTIVELE IMOBILIZATE 2.1 GENERALITĂŢI 2.2 POLITICI CONTABILE PRIVIND IMOBILIZĂRILE NECORPORALE 2.2.1 Clasificări, definiţii 2.2.2 Recunoaşterea şi evaluarea iniţială 2.2.3 Evaluarea ulterioară recunoaşterii iniţiale 2.2.4 Amortizarea imobilizărilor necorporale 2.2.5 Cedarea 2.2.6 Evaluarea la data bilanţului 2.2.7 Prezentarea informaţiilor 2.3 POLITICI CONTABILE PRIVIND IMOBILIZĂRILE CORPORALE 2.3.1 Definiţii, clasificări 2.3.2 Recunoaşterea iniţială 2.3.3 Evaluarea iniţială 2.3.4 Cheltuieli ulterioare 2.3.5 Evaluarea ulterioară recunoaşterii iniţiale 2.3.6 Amortizarea 2.3.7 Cedarea şi casarea 2.3.8 Deprecierea 2.3.9 Compensaţii de la terţi 2.3.10 Evaluarea la data bilanţului 2.3.11 Prezentarea în situaţiile financiare 2.4 POLITICI CONTABILE PRIVIND IMOBILIZĂRILE FINANCIAR 2.4.1 Definiţie, clasificări 2.4.2 Evaluarea iniţială
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
2.4.3 Evaluarea la data bilanţului 2.5 POLITICI CONTABILE PRIVIND LEASING-UL 2.5.1 Definiţii, concepte-cheie CAPITOLUL III – POLITICI CONTABILE PRIVIND ACTIVELE CIRCULANTE 3.1 GENERALITĂŢI 3.2 POLITICI CONTABILE PRIVIND STOCURILE 3.2.1 Definiţie, clasificări 3.2.2 Evaluarea stocurilor 3.2.3 Costul stocurilor 3.2.4 Prezentarea informaţiilor 3.3 POLITICI CONTABILE PRIVIND CREANŢELE 3.3.1 Definiţii şi clasificări 3.3.2 Evaluarea creanţelor 3.4 CASA ŞI CONTURI LA BĂNCI 3.5 INVESTIŢII PE TERMEN SCURT CAPITOLUL IV – POLITICI CONTABILE PRIVIND DATORIILE PE TERMEN SCURT 4.1 Definiţii, clasificări 4.2 Evaluare CAPITOLUL V – POLITICI CONTABILE PRIVIND DATORIILE PE TERMEN LUNG 5.1 Definiţii, clasificări 5.2 Evaluare CAPITOLUL VI – POLITICI CONTABILE PRIVIND PROVIZIOANELE 6.1 Definiţii, concepte-cheie 6.2 Recunoaştere 6.3 Estimare 6.4 Prezentare şi descriere CAPITOLUL VIII – POLITICI CONTABILE PRIVIND CAPITALURILE PROPRII 8.1 CAPITAL 8.2 REZERVE DIN REEVALUARE 8.3 ALTE REZERVE CAPITOLUL IX – POLITICI CONTABILE PRIVIND VENITURILE, CHELTUIELILE SI REZULTATUL FINANCIAR 9.1 VENITURI 9.1.1 Definiţii, clasificări 9.1.2 Recunoaşterea veniturilor 9.1.3 Evaluarea veniturilor 9.2 CHELTUIELI 9.3 REZULTAT CAPITOLUL X – ANGAJAMENTE ŞI ALTE ELEMENTE EXTRABILANŢIERE 10.1 Definiţii, generalităţi 10.2 Prezentarea informaţiilor CAPITOLUL XI – PROCEDURI CONTABILE 11.1 Generalitati 11.2 Proceduri contabile 11.2.1 Procedura privind inventarierea 11.2.2 Procedura privind utilizarea formularelor financiar-contabile 11.2.3 Procedura privind regimul intern de numerotare a formularelor financiarcontabile ANEXE Anexa 1 Procedura privind inventarierea Anexa 2 Procedura privind evidenta formularelor cu regim intern de numerotare si inseriere CAPITOLUL XII - ORGANIZAREA CONTABILITATII DE GESTIUNE Page 2 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
CAPITOLUL XIII - POLITICI CONTABILE PRIVIND PĂRŢILE AFILIATE (doar daca e CAZUL) 13.1 Definiţii, concepte-cheie 13.2 Necesitatea prezentării informaţiilor referitoare la tranzacţiile cu părţile afiliate 13.3 Prezentare şi descriere
Obiectivul acestui manual de politici contabile este de a stabili politicile, principiile şi procedurile contabile aplicate in cadrul SC ................. SRL. SC ................. SRL, inreg. la Reg. Com. din ............... sub nr. ....................., avand cod fiscal ......................., are sediul social in Localitatea ..................., Str. ....................., Nr..........., Bloc ............., Sc. ..............., cod postal ................, Judetul ................, Telefon/Fax: ..................., Mobil: .................., e-mail: ............................, si puncte de lucru: in ............................................................................................................... . SC ................. SRL s-a înfiintat cu un capital social integral privat de .......... lei RON. În prezent societatea dispune de un capital social de ............. lei RON, reprezentat de un număr de ............ parti sociale în valoare de ........... lei RON / parte sociala. Obiectul principal de activitate al societătii îl reprezintă „........................................”, conform codului CAEN .................., si obiecte secundare de activitate: ............................................., etc.
CAPITOLUL I INFORMAŢII GENERALE Page 3 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
1.1 POLITICI CONTABILE Cadrul de reglementare Politicile si procedurile contabile de lucru proprii din cadrul Sc ................. Srl sunt elaborate si dezvoltate in conformitate cu art. 10 al Ordinul ministrului finantelor publice nr. 3055/2009 pentru aprobarea reglementarilor contabile conforme cu Directiva a IV-a a Comunitatilor Economice Europene, si aprobate de administratorul societatii. Obiectivul politicilor contabile Politicile contabile reprezintă principiile, bazele, convenţiile, regulile şi practicile specifice aplicate de o societate la întocmirea şi prezentarea situaţiilor financiare anuale. Punctele-cheie avute in vedere la elaborarea politicilor contabile ale Sc ................. Srl sunt: • Respectarea conceptelor de baza ale contabilitatii, si indeosebi: contabilitatea de angajamente, principiul continuitatii activitatii dar si a celorlalte principii (prudentei, permanentei metodelor, independentei exercitiilor, prevalentei economicului asupra juridicului, pragului de semnificare, etc.) care guverneaza functionarea contabilitatii; • Furnizarea, prin situatiile financiare, a unor informatii care sa fie: a) inteligibile b) relevante pentru nevoile utilizatorilor in luarea deciziilor economice si c) credibile in sensul ca: • reprezinta fidel rezultatele si pozitia financiara a firmei; • sunt neutre; • sunt prudente; • sunt complete sub toate aspectele semnificative; • reflecta substanta economica a evenimentelor si tranzactiilor si nu doar forma lor juridica; Conducerea societatii a stabilit politicile contabile pentru operaţiunile derulate, descrise în prezentul manual. Aceste politici au fost elaborate având în vedere specificul activităţii şi strategia adoptată de societate. Prin intermediul politicilor contabile aprobate, administratoriul societatii poate gestiona si controla in acelasi timp modul de derulare a operatiunilor economice si poate stabili baza de determinare a informatiilor necesare conducerii pentru fundamentarea deciziilor. De asemenea, politicile contabile: • reprezinta un mijloc de control pentru administratorul societatii deoarece, odata aprobate, personalul societatii nu se mai poate abate de la acestea si orice forma de control ulterior se va raporta la cerintele cuprinse in politicile contabile aprobate; • reprezinta din punct de vedere al compartimentului financiar-contabil din cadrul societatii, un "cadru legal" intern care trebuie respectat intocmai; • ofera in relatia cu tertii (auditori, consultanti fiscali, organe de inspectie fiscala, clienti, potentiali investitori) informatii cu privire la regulile si tratamentele contabile, precum si la procedurile pe care administratorul le-a aprobat. Pornind de la particularitatile activitatii firmei, politicile contabile prezinta si argumenteaza pentru elementele prezentate in situatiile financiare anuale (bilant, cont de profit si pierdere): metoda aleasa de amortizare a imobilizarilor, regulile de recunoastere si metodele de evaluare a stocurilor, creantelor si datoriilor, pragul de semnificatie al erorilor constatate in contabilitate, optiunea de capitalizare a dobanzii sau recunoasterea acesteia drept cheltuiala, samd. Modificări în politicile contabile Modificarea politicilor contabile este permisă doar dacă este cerută de lege sau are ca rezultat informaţii mai relevante sau mai credibile referitoare la operaţiunile firmei. Sc ................. Srl trebuie să menţioneze în notele explicative orice modificări ale politicilor contabile, pentru ca utilizatorii să poată aprecia dacă noua politică contabilă a fost aleasă în mod adecvat, efectul modificării asupra rezultatelor raportate ale perioadei şi tendinţa reală a rezultatelor activităţii societăţii. Nu se consideră modificări ale politicilor contabile: a) adoptarea unei politici contabile pentru evenimente sau tranzacţii care diferă ca fond de evenimentele sau tranzacţiile produse anterior; b) adoptarea unei politici contabile pentru evenimente sau tranzacţii care nu au avut loc anterior sau care au fost nesemnificative. Dacă SC ................. SRL se află într-una din situaţiile următoare: - modificarea voluntară într-o politică contabilă are un efect asupra perioadei curente sau asupra oricărei alte perioade anterioare, Page 4 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
- ar fi avut un efect asupra acelei perioade cu excepţia faptului că este imposibil de determinat valoarea ajustării, sau - ar putea avea un efect asupra acelei perioade cu excepţia faptului că este imposibil de determinat valoarea ajustării, sau - ar putea avea un efect asupra perioadelor viitoare, atunci, ea va prezenta: a) natura modificării în politica de contabilitate; b) motivele pentru care aplicarea noii politici contabile oferă informaţii credibile şi mai relevante; c) pentru perioada curentă şi pentru fiecare perioadă anterioară prezentată, în măsura în care este posibil, valoarea ajustării: - pentru fiecare element afectat al situaţiei financiare; - pentru rezultatele de bază şi diluate pe acţiune (acolo unde e cazul). d) suma ajustărilor aferente perioadelor de dinaintea celor prezentate în măsura în care este posibil; e) dacă aplicarea retroactivă este imposibilă pentru o anume perioadă anterioară, sau pentru perioade de dinaintea celor prezentate, circumstanţele care au condus la existenţa acelei condiţii şi o descriere a modului şi a momentului în care modificarea politicii contabile a fost aplicată. Modificări în estimările contabile Ca rezultat al incertitudinilor inerente în desfăşurarea activităţilor, multe elemente ale situaţiilor financiare întocmite de societate nu pot fi evaluate cu precizie, ci doar estimate. Procesul de estimare implică raţionamente bazate pe cele mai recente informaţii credibile pe care SC ................. SRL le are la dispoziţie. Se pot solicita, de exemplu, estimări ale: - clienţilor incerţi; - uzurii morale a stocurilor; - valorii juste a activelor şi datoriilor financiare; - duratei de viaţă utile, precum şi a modului preconizat de consumare a beneficiilor economice viitoare încorporate în activele amortizabile; - obligaţiilor privind garanţiile. Utilizarea unor estimări rezonabile reprezintă o parte esenţială a întocmirii situaţiilor financiare şi nu subminează credibilitatea acestora. O estimare poate necesita o revizuire dacă au loc schimbări privind circumstanţele pe care s-a bazat această estimare sau ca urmare a unor noi informaţii sau experienţe ulterioare. Prin natura ei, revizuirea estimării nu are legătură cu perioadele anterioare şi nu reprezintă corectarea unei erori. O modificare în baza de evaluare aplicată reprezintă o modificare în politica de contabilitate şi nu reprezintă o modificare în estimările contabile. Când este dificil să se distingă între o modificare a politicii contabile şi o modificare a unei estimări contabile, modificarea este tratată ca o modificare a estimării contabile. Efectul unei modificări a unei estimări contabile se va recunoaşte prospectiv prin includerea ei în rezultatul: a) perioadei în care are loc modificarea, dacă aceasta afectează numai respectiva perioadă; sau b) perioadei în care are loc modificarea şi a perioadelor viitoare, dacă modificarea are efect şi asupra acestora (de exemplu durata de viaţă utilă a imobilizărilor corporale) În măsura în care o modificare în estimările contabile dă naştere la modificări ale activelor şi datoriilor, sau elementelor legate de capitaluri proprii, se va recunoaşte prin ajustarea valorilor contabile a elementelor conexe de active, datorii sau capitaluri proprii în perioada modificării. Prezentele politici contabile trebuie aplicate cu respectarea legislatiei, în general, si a celei care reglementeaza aspecte financiar-contabile (ordine ale ministrului finantelor publice etc.), în mod special.
1.2 CADRUL GENERAL DE RAPORTARE 1.2.1 Organizarea şi conducerea contabilităţii Sc ................. Srl obligaţia să organizeze şi să conducă contabilitatea proprie, respectiv contabilitatea financiară, potrivit Legii contabilităţii 82/1991 republicatea si a OMF 3055/29.10.2009 cu modificarile ulterioare, precum şi contabilitatea de gestiune adaptată la specificul activităţii. Page 5 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Contabilitatea, ca activitate specializată în măsurarea, evaluarea, cunoaşterea, gestiunea şi controlul activelor, datoriilor şi capitalurilor proprii, precum şi a rezultatelor obţinute din activitatea persoanelor juridice şi fizice trebuie să asigure înregistrarea cronologică şi sistematică, prelucrarea, publicarea şi păstrarea informaţiilor cu privire la poziţia financiară, performanţa financiară şi fluxurile de trezorerie, atât pentru cerinţele interne ale acestora, cât şi în relaţiile cu investitorii prezenţi şi potenţiali, creditorii financiari şi comerciali, clienţii, instituţiile publice şi alţi utilizatori. Contabilitatea in cadrul Sc ................. Srl se ţine în limba română şi în moneda naţională. Contabilitatea operaţiunilor efectuate în valută se ţine atât în moneda naţională, cât şi în valută, potrivit reglementărilor elaborate în acest sens. Orice operaţiune economico-financiară efectuată se consemnează în momentul efectuării ei într-un document care stă la baza înregistrărilor în contabilitate, dobândind astfel calitatea de document justificativ. Documentele justificative care stau la baza înregistrărilor în contabilitate angajează răspunderea persoanelor care le-au întocmit, vizat şi aprobat, precum şi a celor care le-au înregistrat în contabilitate, după caz. Sc ................. Srl are obligaţia să efectueze inventarierea generală a elementelor de activ şi de pasiv deţinute, cel puţin o dată pe an, precum şi în alte situaţii prevăzute de lege. Rezultatul inventarierii se înregistrează în contabilitate potrivit reglementărilor contabile aplicabile. Documentele oficiale de prezentare a situaţiei economico-financiare a Sc ................. Srl sunt situaţiile financiare anuale, stabilite potrivit legii, care trebuie să ofere o imagine fidelă a poziţiei financiare, performanţei financiare şi a celorlalte informaţii referitoare la activitatea desfăşurată. Răspunderea pentru organizarea şi conducerea contabilităţii Sc ................. Srl revine administratorului. Sc ................. Srl organizează şi conduce contabilitatea în cadrul serviciului financiarcontabilitate, compus dintr-un contabil, care are studii economice superioare şi un contabil cu studii medii, care răspunde împreună cu personalul din subordine de organizarea şi conducerea contabilităţii, în condiţiile legii. Contabilitatea imobilizărilor se ţine pe categorii şi pe fiecare obiect de evidenţă. Contabilitatea stocurilor se ţine cantitativ şi valoric Înregistrarea în contabilitate a elementelor de activ se face la costul de achiziţie, de producţie sau la valoarea justă pentru alte intrări decât cele prin achiziţie sau producţie, după caz. Creanţele şi datoriile se înregistrează în contabilitate la valoarea nominală. Contabilitatea clienţilor şi furnizorilor, a celorlalte creanţe şi obligaţii se ţine pe categorii, precum şi pe fiecare persoană fizică sau juridică. Contabilitatea cheltuielilor se ţine pe feluri de cheltuieli, după natura sau destinaţia lor, după caz. Contabilitatea veniturilor se ţine pe feluri de venituri, după natura sau sursa lor, după caz. În contabilitate, excedentul sau pierderea se stabileşte cumulat de la începutul exerciţiului financiar. Închiderea conturilor de venituri şi cheltuieli se efectuează lunar. Rezultatul definitiv al exerciţiului financiar se stabileşte la închiderea acestuia, prin inregistrarea impozitului pe profitul aferent activitatilor economice. Repartizarea excedentului se înregistrează în contabilitate in contul rezultatului reportat, după aprobarea situaţiilor financiare anuale. Pierderea contabilă reportată se acoperă din excedentul exerciţiului financiar şi cel reportat, potrivit hotărârii conducerii. 1.2.2 Registrele de contabilitate Registrele de contabilitate obligatorii sunt: Registrul-jurnal, Registrul-inventar şi Cartea mare. Întocmirea, editarea şi păstrarea registrelor de contabilitate ale Sc ................. Srl se efectuează conform normelor elaborate de Ministerul Finanţelor Publice. Registrele de contabilitate se utilizează în strictă concordanţă cu destinaţia acestora şi se prezintă în mod ordonat şi astfel completate încât să permită, în orice moment, identificarea şi controlul operaţiunilor contabile efectuate.
Page 6 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Pentru verificarea înregistrării corecte în contabilitate a operaţiunilor efectuate se întocmeşte lunar balanţa de verificare. Întrucât Sc ................. Srl utilizează sisteme informatice de prelucrare automată a datelor, are obligaţia să asigure prelucrarea datelor înregistrate în contabilitate în conformitate cu normele contabile aplicate, controlul şi păstrarea acestora pe suporturi tehnice. Registrul-jurnal, Registrul-inventar şi Cartea mare, precum şi documentele justificative care stau la baza înregistrărilor în contabilitatea financiară se păstrează în arhiva Sc ................. Srl timp de 10 ani, cu începere de la data încheierii exerciţiului financiar în cursul căruia au fost întocmite, cu excepţia statelor de salarii, care se păstrează timp de 50 de ani. Registrele de contabilitate se listeaza, semneaza, stampileaza si se indosariaza periodic, la sfarsitul anului, sau la cerere conform legislatiei in vigoare in domeniu. În caz de pierdere, sustragere sau distrugere a unor documente contabile se vor lua măsuri de reconstituire a acestora în termen de maximum 30 de zile de la constatare, potrivit reglementărilor emise în acest scop. 1.2.3. Situaţiile financiare anuale Documentele oficiale de prezentare a situaţiei economico-financiare a Sc ................. Srl sunt situaţiile financiare anuale, stabilite potrivit legii, care trebuie să ofere o imagine fidelă a poziţiei financiare, performanţei financiare şi a celorlalte informaţii referitoare la activitatea desfăşurată de societate in exercitiul financiar incheiat. Exerciţiul financiar reprezintă perioada pentru care trebuie întocmite situaţiile financiare anuale şi coincide cu anul calendaristic. Durata exerciţiului financiar este de 12 luni. Sc ................. Srl aplică Reglementările contabile conforme cu Directiva a IV-a a Comunităţilor Economice Europene. Notele conţin informaţii în plus faţă de cele prezentate în bilanţ si in contul de excedent şi pierdere. În note se prezintă descrieri narative sau împărţiri ale elementelor prezentate în situaţiile financiare şi informaţii legate de elemente care nu sunt recunoscute în situaţiile financiare Situaţiile financiare anuale constituie un tot unitar şi trebuie însoţite de o declaraţie scrisă a administratorului Sc ................. Srl prin care îşi asumă răspunderea pentru întocmirea situaţiilor financiare anuale şi confirmă că: a) politicile contabile utilizate la întocmirea situaţiilor financiare anuale sunt în conformitate cu reglementările contabile aplicabile; b) situaţiile financiare anuale oferă o imagine fidelă a poziţiei financiare, performanţei financiare şi a celorlalte informaţii referitoare la activitatea desfăşurată; c) persoana juridică îşi desfăşoară activitatea în condiţii de continuitate. Deoarece Sc ................. Srl organizează contabilitatea în partidă dublă, ea trebuie să publice situaţiile financiare anuale. Fac obiectul publicării situaţiile financiare anuale, raportul administratorilor şi raportul de audit sau raportul comisiei de cenzori, după caz. Aceste prevederi se aplică şi sucursalelor înregistrate în România, care aparţin unor persoane juridice cu sediul în străinătate, precum şi societăţilor-mamă care întocmesc situaţii financiare consolidate. Situaţiile financiare anuale se păstrează timp de 50 de ani. Termenele pentru întocmirea situaţiilor financiare anuale sunt următoarele (art. 36 din Legea contabilităţii nr. 82/1991): a. pentru societăţile comerciale, societăţile/companiile naţionale, regiile autonome, institutele naţionale de cercetare-dezvoltare, 150 de zile de la încheierea exerciţiului financiar; b. pentru celelalte persoane prevăzute la art. 1 din Legea contabilităţii, 120 de zile de la încheierea exerciţiului financiar. Situaţiile financiare anuale ale Sc ................. Srl sunt intocmite de serviciul financiarcontabil si verificate de catre o societate de expertiza contabila si sunt supuse aprobarii conducerii.
1.3 PRINCIPII CONTABILE Elementele prezentate în situaţiile financiare anuale ale SC ................. SRL se evaluează în conformitate cu principiile contabile generale, conform contabilităţii de angajamente. Astfel, efectele tranzacţiilor şi ale altor evenimente sunt recunoscute atunci când tranzacţiile şi evenimentele se produc (şi nu pe măsură ce trezoreria sau echivalentul său este încasat sau plătit) şi sunt înregistrate în contabilitate şi raportate în situaţiile financiare ale perioadelor aferente. 1. Principiul continuităţii activităţii. Trebuie să se prezume că SC ................. SRL îşi desfăşoară activitatea pe baza principiului continuităţii activităţii. Acest principiu presupune că SC Page 7 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
................. SRL îşi continuă în mod normal funcţionarea, fără a intra în stare de lichidare sau reducere semnificativă a activităţii. Dacă conducerea SC ................. SRL a luat cunoştinţă de unele elemente de nesiguranţă legate de anumite evenimente care pot duce la incapacitatea acesteia de a-şi continua activitatea, aceste elemente trebuie prezentate în notele explicative. În cazul în care situaţiile financiare anuale nu sunt întocmite pe baza principiului continuităţii, această informaţie trebuie prezentată, împreună cu explicaţii privind modul de întocmire a acestora şi motivele care au stat la baza deciziei conform căreia SC ................. SRL nu îşi mai poate continua activitatea. 2. Principiul permanenţei metodelor. Metodele de evaluare şi politicile contabile trebuie aplicate în mod consecvent de la un exerciţiu financiar la altul. Modificările de politici contabile pot fi determinate de: a) iniţiativa societatii, caz în care modificarea trebuie justificată în notele explicative la situaţiile financiare anuale; b) o decizie a unei autorităţi competente şi care se impune societatii (modificare de reglementare), caz în care modificarea nu trebuie justificată în notele explicative, ci doar menţionată în acestea. Modificarea de politică contabilă la iniţiativa societatii poate fi determinată de: - o modificare excepţională intervenită în situaţia societatii sau în contextul economicofinanciar în care aceasta îşi desfăşoară activitatea; - obţinerea unor informaţii credibile şi mai relevante. Exemple de situaţii care justifică modificarea de politici contabile pot fi: - admiterea la tranzacţionare pe o piaţă reglementată a valorilor mobiliare pe termen scurt ale societatii sau retragerea lor de la tranzacţionare; - schimbarea acţionariatului, datorată intrării într-un grup, dacă noile metode asigură furnizarea unor informaţii mai fidele; - fuziuni şi operaţiuni asimilate efectuate la valori contabile, caz în care se impune armonizarea politicilor contabile ale societăţii absorbite cu cele ale societăţii absorbante etc. Schimbarea conducătorilor societatii nu justifică modificarea politicilor contabile. Ca rezultat al incertitudinilor inerente în desfăşurarea activităţilor, unele elemente ale situaţiilor financiare anuale nu pot fi evaluate cu precizie, ci doar estimate. Se pot solicita, de exemplu, estimări ale: clienţilor incerţi; uzurii morale a stocurilor; duratei de viaţă utile, precum şi a modului preconizat de consumare a beneficiilor economice viitoare încorporate în activele amortizabile etc. Procesul de estimare implică raţionamente bazate pe cele mai recente informaţii credibile avute la dispoziţie. O estimare poate necesita revizuirea dacă au loc schimbări privind circumstanţele pe care s-a bazat această estimare sau ca urmare a unor noi informaţii sau a unei mai bune experienţe. O modificare în baza de evaluare aplicată reprezintă o modificare în politica contabilă şi nu reprezintă o modificare în estimările contabile. Dacă societatea are dificultăţi în a face distincţie între o modificare de politică contabilă şi o modificare de estimare, aceasta se tratează ca o modificare a estimării. Efectul modificării unei estimări contabile se va recunoaşte prospectiv prin includerea sa în rezultatul: - perioadei în care are loc modificarea, dacă aceasta afectează numai perioada respectivă (de exemplu, ajustarea pentru clienţi incerţi); sau - perioadei în care are loc modificarea şi al perioadelor viitoare, dacă modificarea are efect şi asupra acestora (de exemplu, durata de viaţă utilă a imobilizărilor corporale). 3. Principiul prudenţei. La intocmirea situatiilor financiare anuale, evaluarea trebuie făcută pe o bază prudentă şi, în special: in contul de profit si pierdere poate fi inclus numai profitul realizat la data bilanţului; trebuie să se ţină cont de toate datoriile apărute în cursul exerciţiul financiar curent sau al unui exerciţiu precedent, chiar dacă acestea devin evidente numai între data bilanţului şi data întocmirii acestuia; trebuie să se ţină cont de toate datoriile previzibile şi pierderile potenţiale apărute în cursul exerciţiului financiar curent sau al unui exerciţiu financiar precedent, chiar dacă acestea devin evidente numai între data bilanţului şi data întocmirii acestuia; trebuie să se ţină cont de toate deprecierile, indiferent dacă rezultatul exerciţiului financiar este pierdere sau profit.
Page 8 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
4. Principiul independenţei exerciţiului. Trebuie să se ţină cont de veniturile şi cheltuielile aferente exerciţiului financiar, indiferent de data încasării sau plăţii acestor venituri şi cheltuieli. 5. Principiul evaluării separate a elementelor de activ şi de datorii. Conform acestui principiu, componentele elementelor de activ sau de datorii trebuie evaluate separat. 6. Principiul intangibilităţii. Bilanţul de deschidere pentru fiecare exerciţiu financiar trebuie să corespundă cu bilanţul de închidere al exerciţiului financiar precedent. 7. Principiul necompensării. Orice compensare între elementele de activ şi de datorii sau între elementele de venituri şi cheltuieli este interzisă. Eventualele compensări între creanţe şi datorii ale SC ................. SRL faţă de acelaşi agent economic pot fi afectate cu respectarea prevederilor legale, numai după înregistrarea în contabilitate a veniturilor şi cheltuielilor la valoarea integrală. 8. Principiul prevalenţei economicului asupra juridicului. Prezentarea valorilor din cadrul elementelor din bilanţ şi contul de excedent şi pierdere se face ţinând seama de fondul economic al tranzacţiei sau al operaţiunii raportate şi nu numai de forma juridică a acestora. 9. Principiul pragului de semnificaţie. Elementele de bilanţ şi de cont de excedent şi deficit care sunt precedate de cifre arabe pot fi combinate dacă: acestea reprezintă o sumă nesemnificativă sau o astfel de combinare oferă un nivel mai mare de claritate, cu condiţia ca elementele astfel combinate să fie prezentate separat în notele explicative. Abateri de la principiile contabile generale pot fi efectuate în cazuri excepţionale. Orice astfel de abateri trebuie prezentate în notele explicative, precum şi motivele care le-au determinat, împreună cu o evaluare a efectului acestora asupra activelor, datoriilor, poziţiei financiare şi a excedentului sau pierderii.
1.4 REGULI GENERALE DE EVALUARE Elementele prezentate în situaţiile financiare anuale se evaluează, de regulă, pe baza principiului costului de achiziţie sau al costului de producţie. 1.4.1 Evaluarea la data intrării în societate La data intrării în societate, bunurile se evaluează şi se înregistrează în contabilitate la valoarea de intrare, care se stabileşte astfel: a) la cost de achiziţie – pentru bunurile procurate cu titlu oneros; b) la cost de producţie – pentru bunurile produse în societate; c) la valoarea de aport, stabilită în urma evaluării pentru bunurile reprezentând aport la capitalul social; d) la valoarea justă – pentru bunurile obţinute cu titlu gratuit sau constatate plus la inventariere; În cazurile menţionate la lit. c) şi d), valoarea de aport şi, respectiv, valoarea justă, se substituie costului de achiziţie. Prin valoare justă se înţelege suma pentru care activul ar putea fi schimbat de bunăvoie între părţi aflate în cunoştinţă de cauză în cadrul unei tranzacţii cu preţul determinat obiectiv. Valoarea justă a activelor se determină, în general, după datele de evidenţă de pe piaţă, printr-o evaluare efectuată, de regulă, de profesionişti calificaţi în evaluare. În situaţia în care nu există date pe piaţă privind valoarea justă, din cauza naturii specializate a activelor şi a frecvenţei reduse a tranzacţiilor, valoarea justă se poate determina prin alte metode utilizate, de regulă, de către profesionişti în evaluare. Costul de achiziţie al bunurilor cuprinde preţul de cumpărare, taxele de import şi alte taxe (cu excepţia acelora pe care persoana juridică le poate recupera de la autorităţile fiscale), cheltuielile de transport, manipulare şi alte cheltuieli care pot fi atribuibile direct achiziţiei bunurilor respective. În costul de achiziţie se includ, de asemenea, comisioanele, taxele notariale, cheltuielile cu obţinerea de autorizaţii şi alte cheltuieli nerecuperabile, atribuibile direct bunurilor respective. Cheltuielile de transport sunt incluse în costul de achiziţie şi atunci când funcţia de aprovizionare este externalizată. Reducerile comerciale acordate de furnizor şi înscrise pe factura de achiziţie ajustează în sensul reducerii costul de achiziţie al bunurilor. Reducerile comerciale primite ulterior facturării, respectiv acordate ulterior facturării, indiferent de perioada la care se referă, se evidenţiază distinct în contabilitate (contul 609 "Reduceri comerciale primite", respectiv contul 709 "Reduceri comerciale acordate"), pe seama conturilor de terţi. Page 9 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Reducerile comerciale pot fi, de exemplu: a) rabaturile - se primesc pentru defecte de calitate şi se practică asupra preţului de vânzare; b) remizele - se primesc în cazul vânzărilor superioare volumului convenit sau dacă cumpărătorul are un statut preferenţial; şi c) risturnele - sunt reduceri de preţ calculate asupra ansamblului tranzacţiilor efectuate cu acelaşi terţ, în decursul unei perioade determinate. Reducerile financiare sunt sub formă de sconturi de decontare acordate pentru achitarea datoriilor înainte de termenul normal de exigibilitate. Reducerile financiare primite de la furnizor reprezintă venituri ale perioadei indiferent de perioada la care se referă (contul 767 "Venituri din sconturi obţinute"). La furnizor, aceste reduceri acordate reprezintă cheltuieli ale perioadei, indiferent de perioada la care se referă (contul 667 "Cheltuieli privind sconturile acordate"). În cazul valorilor mobiliare pe termen scurt admise la tranzacţionare pe o piaţă reglementată, costul de achiziţie nu include costurile de tranzacţionare direct atribuibile achiziţiei lor, aceste costuri fiind înregistrate în conturile de cheltuieli corespunzătoare. În cazul valorilor mobiliare pe termen scurt care nu sunt admise la tranzacţionare pe o piaţă reglementată, precum şi al valorilor mobiliare pe termen lung, costul de achiziţie include şi costurile de tranzacţionare direct atribuibile achiziţiei lor. Costul de producţie al unui bun cuprinde costul de achiziţie a materiilor prime şi materialelor consumabile şi cheltuielile de producţie direct atribuibile bunului. Costul de producţie sau de prelucrare al stocurilor, precum şi costul de producţie al imobilizărilor cuprind cheltuielile directe aferente producţiei, şi anume: materiale directe, energie consumată în scopuri tehnologice, manoperă directă şi alte cheltuieli directe de producţie, costul proiectării produselor, precum şi cota cheltuielilor indirecte de producţie alocată în mod raţional ca fiind legată de fabricaţia acestora. În cazul producţiei de imobilizări, exemple de cheltuieli încadrate la alte cheltuieli direct atribuibile sunt următoarele: a) costurile de amenajare a amplasamentului; b) costurile iniţiale de livrare şi manipulare; c) costurile de instalare şi asamblare; d) costurile de testare a funcţionării corecte a activului; e) onorarii profesionale şi comisioane achitate în legătură cu activul etc. Costul stocurilor unui prestator de servicii cuprinde manopera şi alte cheltuieli legate de personalul direct angajat în furnizarea serviciilor, inclusiv personalul însărcinat cu supravegherea, precum şi regiile corespunzătoare. În costul de producţie poate fi inclusă o proporţie rezonabilă din cheltuielile care sunt indirect atribuibile bunului, în măsura în care acestea sunt legate de perioada de producţie. Includerea în costul stocurilor a regiilor generale poate fi adecvată în măsura în care reprezintă costuri suportate pentru a aduce stocurile în locul şi forma dorite. Exemple de costuri care nu trebuie incluse în costul stocurilor, ci sunt recunoscute drept cheltuieli ale perioadei în care au survenit, sunt următoarele: - pierderile de materiale, manopera sau alte costuri de producţie înregistrate peste limitele normal admise, inclusiv pierderile datorate risipei; - cheltuielile de depozitare, cu excepţia cazurilor în care aceste costuri sunt necesare în procesul de producţie, anterior trecerii într-o nouă fază de fabricaţie. Cheltuielile de depozitare se includ în costul de producţie atunci când sunt necesare pentru a aduce stocurile în locul şi în starea în care se găsesc; - regiile (cheltuielile) generale de administraţie care nu participă la aducerea stocurilor în forma şi locul final; - costurile de desfacere; - regia fixă nealocată costului, care se recunoaşte drept cheltuială în perioada în care a apărut. Alocarea regiei fixe asupra costurilor se face pe baza capacităţii normale de producţie (activitate). Regia fixă de producţie constă în acele costuri indirecte de producţie care rămân relativ constante, indiferent de volumul producţiei, cum sunt: amortizarea, întreţinerea secţiilor şi utilajelor, precum şi costurile cu conducerea şi administrarea secţiilor. Capacitatea normală de producţie reprezintă producţia estimată a fi obţinută, în medie, de-a lungul unui anumit număr de perioade, în condiţii normale, având în vedere şi pierderea de capacitate rezultată din întreţinerea planificată a echipamentului. Page 10 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Costurile îndatorării care sunt direct atribuibile achiziţiei, construcţiei sau producţiei unui activ cu ciclu lung de fabricaţie pot fi incluse în costul acelui activ. De exemplu, în costurile îndatorării pot fi incluse dobânda la capitalul împrumutat pentru finanţarea achiziţiei, construcţiei sau producţiei de active cu ciclu lung de fabricaţie, precum şi comisioanele aferente acestor împrumuturi contractate. Costurile îndatorării pot fi incluse în costurile de producţie ale unui activ cu ciclu lung de fabricaţie, în măsura în care sunt legate de perioada de producţie. Costurile îndatorării suportate de societate în legătură cu împrumutul de fonduri pot fi incluse în costul bunurilor sau serviciilor cu ciclu lung de fabricaţie, cu respectarea principiului prudentei. În sensul prezentelor reglementări, prin activ cu ciclu lung de fabricaţie se înţelege un activ care solicită în mod necesar o perioadă substanţială de timp pentru a fi gata în vederea utilizării sale prestabilite sau pentru vânzare. Activele financiare şi stocurile care sunt fabricate pe o bază repetitivă de-a lungul unei perioade scurte de timp nu sunt considerate active cu ciclu lung de fabricaţie. Nu sunt active cu ciclu lung de fabricaţie nici activele care în momentul achiziţiei sunt gata pentru utilizarea lor prestabilită sau pentru vânzare. Capitalizarea costurilor îndatorării trebuie să înceteze când se realizează cea mai mare parte a activităţilor necesare pentru pregătirea activului cu ciclu lung de fabricaţie, în vederea utilizării prestabilite sau a vânzării acestuia. În cazul includerii costurilor îndatorării în valoarea activelor, acestea trebuie prezentate în notele explicative. 1.4.2 Evaluarea cu ocazia inventarierii Evaluarea elementelor de activ şi de pasiv cu ocazia inventarierii se face potrivit reglementărilor legale şi normelor emise în acest sens de Ministerul Finanţelor Publice. 1.4.3 Evaluarea la încheierea exerciţiului financiar La încheierea exerciţiului financiar, elementele de activ şi de pasiv de natura datoriilor se evaluează şi se reflectă în situaţiile financiare anuale la valoarea de intrare, pusă de acord cu rezultatele inventarierii. În acest scop, valoarea de intrare se compară cu valoarea stabilită pe baza inventarierii, denumită valoare de inventar. În acest caz, se vor avea în vedere, printre altele: a) pentru elementele de activ, diferenţele constatate în minus între valoarea de inventar şi valoarea contabilă netă a elementelor de activ se înregistrează în contabilitate pe seama unei amortizări suplimentare, în cazul activelor amortizabile pentru care deprecierea este ireversibilă sau se efectuează o ajustare pentru depreciere sau pierdere de valoare, atunci când deprecierea este reversibilă, aceste elemente menţinându-se, de asemenea, la valoarea lor de intrare. Valorile mobiliare pe termen scurt admise la tranzacţionare pe o piaţă reglementată se evaluează la valoarea de cotaţie din ultima zi de tranzacţionare, iar cele netranzacţionate la costul istoric mai puţin eventualele ajustări pentru pierdere de valoare. (Atentie nu treci daca nu este cazul)
Valorile mobiliare pe termen lung se evaluează la costul istoric mai puţin eventualele ajustări pentru pierdere de valoare. Prin valoare contabilă netă se înţelege valoarea de intrare, mai puţin amortizarea şi ajustările pentru depreciere sau pierdere de valoare, cumulate. Pentru elementele de pasiv de natura datoriilor, diferenţele constatate în plus între valoarea de inventar şi valoarea de intrare a elementelor de pasiv de natura datoriilor se înregistrează în contabilitate, pe seama elementelor corespunzătoare de datorii. La fiecare dată a bilanţului: a) elementele monetare exprimate în valută (disponibilităţi şi alte elemente asimilate, cum sunt acreditivele şi depozitele bancare, creanţe şi datorii în valută) trebuie evaluate şi raportate utilizând cursul de schimb comunicat de Banca Naţională a României şi valabil la data încheierii exerciţiului financiar. Diferenţele de curs valutar, favorabile sau nefavorabile, între cursul de la data înregistrării creanţelor sau datoriilor în valută sau cursul la care au fost raportate în situaţiile financiare anterioare şi cursul de schimb de la data încheierii exerciţiului financiar, se înregistrează la venituri sau cheltuieli financiare, după caz.
Page 11 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
b) pentru creanţele şi datoriile exprimate în lei, a căror decontare se face în funcţie de cursul unei valute, eventualele diferenţe favorabile sau nefavorabile, care rezultă din evaluarea acestora se înregistrează la venituri sau cheltuieli financiare, după caz. c) elementele nemonetare achiziţionate cu plata în valută şi înregistrate la cost istoric (imobilizări, stocuri) trebuie raportate utilizând cursul de schimb de la data efectuării tranzacţiei. d) elementele nemonetare achiziţionate cu plata în valută şi înregistrate la valoarea justă trebuie raportate utilizând cursul de schimb existent la data determinării valorilor respective. Prin elemente monetare se înţelege disponibilităţile băneşti şi activele / datoriile de primit / de plătit în sume fixe sau determinabile. Evenimentele care apar după data bilanţului pot furniza informaţii suplimentare referitoare la perioada raportată faţă de cele cunoscute la data bilanţului. Dacă situaţiile financiare anuale nu au fost aprobate, acestea trebuie ajustate pentru a reflecta şi informaţiile suplimentare. 1.4.4 Evaluarea la data ieşirii din societate La data ieşirii din societate sau la darea în consum, bunurile se evaluează şi se scad din gestiune la valoarea lor de intrare sau valoarea la care sunt înregistrate în contabilitate (de exemplu, valoarea reevaluată pentru imobilizările corporale care au fost reevaluate sau valoarea justă pentru valorile mobiliare pe termen scurt admise la tranzacţionare pe o piaţă reglementată). Activele constatate minus în gestiune se scot din evidenţă la data constatării lipsei acestora. La scoaterea din evidenţă a activelor, se reiau la venituri ajustările pentru depreciere sau pierdere de valoare aferente acestora. Contabilitatea stocurilor se tine cantitativ si valoric prin folosirea inventarului intermitent, evidentiat in fisele analitice (consta in stabilirea iesirilor si inregistrarea lor in contabilitate pe baza inventarierii stocurilor la sfarsitul fiecarei luni).
1.5 EVENIMENTE ULTERIOARE DATEI BILANŢULUI Evenimentele ulterioare datei bilanţului sunt acele evenimente, favorabile sau nefavorabile care au loc între data bilanţului şi data la care situaţiile financiare anuale sunt autorizate pentru publicare. Pot fi identificate două situaţii: a) societatea obţine informaţii suplimentare faţă de cele existente la data bilanţului, pentru evenimente care avuseseră deja loc la data bilanţului. Dacă informaţiile suplimentare conduc la necesitatea înregistrării în contabilitate a unor venituri sau cheltuieli, pentru prezentarea unei imagini fidele, trebuie efectuate aceste înregistrări; b) societatea obţine informaţii pentru evenimente petrecute ulterior datei situaţiilor financiare, dar a căror prezentare este necesară pentru utilizatorii de informaţii. În această situaţie, informaţiile respective se prezintă în notele explicative, fără efectuarea unor înregistrări în contabilitate. Exemple de evenimente ulterioare datei bilanţului, care trebuie reflectate în situaţiile financiare anuale pot fi următoarele: rezolvarea unui litigiu ulterior datei bilanţului impune ajustarea unui provizion deja recunoscut sau recunoaşterea unui nou provizion; insolvenţa unui client, înregistrată ulterior datei bilanţului, confirmă că la data bilanţului exista o pierdere aferentă unei creanţe comerciale şi, în consecinţă, SC ................. SRL trebuie să ajusteze valoarea contabilă a creanţei comerciale; primirea de informaţii după data bilanţului, care semnalează că un activ a fost depreciat sau că o pierdere anterioară din depreciere trebuie ajustată.( ex. Falimentul unui client care intervine ulterior datei bilanţului, confirmă, de obicei, existenţa unei pierderi la data bilanţului, iar cedarea stocurilor după data bilanţului oferă dovezi (chiar dacă nu întotdeauna concludente ) privind valoarea lor netă realizabilă la data bilanţului; determinarea, după data bilanţului, a costului activelor achiziţionate sau determinarea încasărilor din activele cedate la data bilanţului; descoperirea fraudelor sau erorilor, după data bilanţului, care arată că situaţiile financiare au fost incorecte la sfârşitul anului , înainte de ajustare. Un exemplu de eveniment ulterior datei bilanţului pentru care nu se fac ajustări ale situaţiilor financiare anuale este diminuarea valorii de piaţă a valorilor mobiliare, în intervalul de timp dintre data bilanţului şi data la care situaţiile financiare anuale sunt autorizate pentru publicare. Page 12 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
SC ................. SRL trebuie să prezinte data la care situaţiile financiare au fost autorizate pentru publicare, precum şi cine a dat această autorizare. Comunicarea acestei date este foarte importantă pentru utilizatorii situaţiilor financiare, pentru că ea indică şi faptul că evenimentele ulterioare acestei date nu sunt reflectate în respectivele situaţii financiare. În cazul în care SC ................. SRL primeşte, după data bilanţului, informaţii despre circumstanţe care existau la data bilanţului, va trebui să actualizeze prezentarea acestor circumstanţe în situaţiile financiare conform noilor informaţii. În cazul în care evenimentele ulterioare datei bilanţului, care nu necesită ajustare, au o importanţă semnificativă, neprezentarea lor ar putea afecta capacitatea utilizatorilor situaţiilor financiare de a face evaluări şi de a lua decizii corecte pe baza acestor situaţii. Exemple de evenimente ulterioare datei bilanţului care nu necesită ajustare, ce pot avea o asemenea importanţă încât neprezentarea lor ar afecta capacitatea utilizatorilor de situaţii financiare de a face evaluări sau de a lua decizii sunt: modificări neobişnuit de mari în preţurile activelor sau în cursurile de schimb valutar; emiterea de garanţii semnificative; anunţarea unui plan de întrerupere a unei activităţi; achiziţionări sau cedări majore de active sau exproprierea de către guvern a unor active importante; anunţarea sau începerea implementării unei restructurări majore ; tranzacţii importante sau potenţiale cu acţiunile SC ................. SRL ; începerea unui litigiu major generat în exclusivitate de evenimentele ulterioare datei bilanţului. Atunci când evenimentele au o asemenea importanţă încât neprezentarea lor ar putea afecta capacitatea utilizatorilor situaţiilor financiare de a face evaluări şi de a lua decizii corecte, SC ................. SRL trebuie să prezinte următoarele informaţii pentru fiecare categorie semnificativă de astfel de evenimente: natura evenimentului; estimare a efectului financiar sau o menţiune conform căreia o astfel de estimare nu poate fi făcută.
1.6 CORECTAREA ERORILOR CONTABILE Erorile constatate în contabilitate se pot referi fie la exerciţiul financiar curent, fie la exerciţiile financiare precedente. Corectarea erorilor se efectuează la data constatării lor. Erorile din perioadele anterioare sunt omisiuni şi declaraţii eronate cuprinse în situaţiile financiare ale societatii pentru una sau mai multe perioade anterioare rezultând din greşeala de a utiliza sau de a nu utiliza informaţii credibile care: a) erau disponibile la momentul la care situaţiile financiare pentru acele perioade au fost aprobate spre a fi emise; b) ar fi putut fi obţinute în mod rezonabil şi luate în considerare la întocmirea şi prezentarea acelor situaţii financiare anuale. Astfel de erori includ efectele greşelilor matematice, greşelilor de aplicare a politicilor contabile, ignorării sau interpretării greşite a evenimentelor şi fraudelor. Corectarea erorilor aferente exerciţiului financiar curent se efectuează pe seama contului de profit şi pierdere. Corectarea erorilor semnificative aferente exerciţiilor financiare precedente se efectuează pe seama rezultatului reportat. Erorile nesemnificative aferente exerciţiilor financiare precedente se corectează, de asemenea, pe seama rezultatului reportat. Totuşi, pot fi corectate pe seama contului de profit şi pierdere erorile nesemnificative. Erorile nesemnificative sunt cele de natură să nu influenţeze informaţiile financiarcontabile. Se consideră că o eroare este semnificativă dacă aceasta ar putea influenţa deciziile economice ale utilizatorilor, luate pe baza situaţiilor financiare anuale. Analizarea dacă o eroare este semnificativă sau nu se efectuează în context, având în vedere natura sau valoarea individuală sau cumulată a elementelor. În notele la situaţiile financiare trebuie prezentate informaţii suplimentare cu privire la erorile constatate. Corectarea erorilor aferente exerciţiilor financiare precedente nu determină modificarea situaţiilor financiare ale acelor exerciţii. Page 13 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
În cazul erorilor aferente exerciţiilor financiare precedente, corectarea acestora nu presupune ajustarea informaţiilor comparative prezentate în situaţiile financiare. Informaţii comparative referitoare la poziţia financiară şi performanţa financiară, respectiv modificarea poziţiei financiare, sunt prezentate în notele explicative. Înregistrarea stornării unei operaţiuni contabile aferente exerciţiului financiar curent se efectuează fie prin corectarea cu semnul minus a operaţiunii iniţiale (stornare în roşu). În cazul corectării de erori care generează pierdere contabilă reportată, aceasta trebuie acoperită înainte de efectuarea oricărei repartizări de excedent. TRATAMENTUL CONTABIL: se inregistraza in contul „Rezultat reportat” TRATAMENTUL FISCAL AL ERORILOR CONTABILE: se intocmeste si se depune declaratie rectificativa.
1.7. PĂRŢILE AFILIATE (Atentie! Lasi doar daca este cazul) O relaţie cu părţile afiliate (legate) poate avea un efect asupra poziţiei financiare şi a rezultatelor entităţii. Din acest motiv, SC ............... SRL trebuie să îşi definească relaţiile şi tranzacţiile cu părţile afiliate (legate) şi să detalieze prezentarea informaţiilor în situaţiile financiare, acest fapt fiind obligatoriu. Situaţiile financiare ale SC ............... SRL trebuie să conţină prezentarea informaţiilor necesare pentru a atrage atenţia asupra posibilităţii ca poziţia financiară şi excedentul sau deficitul să fi fost afectate de existenţa părţilor afiliate (legate), precum şi de tranzacţiile şi soldurile cu acestea. Părţile se consideră că sunt afiliate (legate) dacă una dintre părţi are capacitatea fie de a controla cealaltă parte, fie de a exercita o influenţă semnificativă asupra celeilalte părţi în luarea deciziilor financiare şi operaţionale, fie este o asociaţie în participaţiune la care cealaltă este asociată, fie operează în calitate de personal-cheie de conducere al celeilalte părţi. SC ............... SRL detine un registru al tranzactiilor cu partile afiliate unde va consemna valoarea lunara a tranzactiilor reciproce cu partile afiliate.
CAPITOLUL II POLITICI CONTABILE PRIVIND ACTIVELE IMOBILIZATE 2.1 GENERALITĂŢI Activele imobilizate sunt active generatoare de beneficii economice pentru societate pe o perioadă mai mare decât cea acoperită de situaţiile financiare din anul curent. Beneficiile economice viitoare reprezintă potenţialul de a contribui, direct sau indirect, la fluxul de trezorerie sau de echivalente de trezorerie către societate. Aceste active trebuie capitalizate, iar costurile lor trebuie să fie alocate pe parcursul perioadelor cu beneficii pentru societate (durata de viaţă utilă). Activele imobilizate sunt clasificate în două categorii: a) Imobilizări nefinanciare; b) Imobilizări financiare. a) Imobilizările nefinanciare sunt active funcţionale prin natura lor şi pot fi clasificate în două tipuri de bază: Imobilizările corporale sunt acele active ce au consistenţă fizică şi care sunt deţinute pentru a fi utilizate în producţia de bunuri sau în prestarea de servicii, pentru a fi închiriate sau pentru alte scopuri şi care se aşteaptă să se utilizeze pe parcursul mai multor perioade ; Imobilizări necorporale sunt acele active fără consistenţă fizică şi care sunt deţinute pentru a fi utilizate în producţia de bunuri sau în prestarea de servicii, pentru a fi închiriate sau în scopuri administrative, care sunt identificabile şi sunt controlate de societate ca rezultat al unor evenimente trecute şi de pe urma cărora se aşteaptă beneficii economice viitoare. b) Imobilizările financiare cuprind acţiunile deţinute la entităţile afiliate, împrumuturile acordate entităţilor afiliate, interesele de participare, împrumuturile acordate entităţilor cu care SC ................. SRL este legată în virtutea intereselor de participare, alte investiţii deţinute ca imobilizări, alte împrumuturi. În vederea înţelegerii politicilor contabile privind activele imobilizate, trebuie avute în vedere următoarele concepte-cheie: Durata de viaţă utilă. Perioada în care un activ va fi angajat în societate, fiind măsurată fie prin timpul în care se preconizează a fi folosit, fie prin numărul de unităţi de producţie sau al Page 14 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
unor unităţi similare ce se preconizează că vor fi obţinute de societate prin folosirea activului respectiv. Costul. Suma plătită în numerar sau echivalente de numerar sau valoarea justă a oricărei contraprestaţii efectuate pentru a achiziţiona sau construi un activ. Valoarea justă. Suma pentru care un activ ar putea fi schimbat de bunăvoie între părţi aflate în cunoştinţă de cauză, în cadrul unei tranzacţii desfăşurate în condiţii obiective. Valoarea contabilă. Valoarea la care un activ este recunoscut după scăderea amortizării cumulate şi a oricăror pierderi cumulate din depreciere Amortizarea. Alocarea sistematică a valorii amortizabile a unui activ pe durata sa de viaţă utilă. Valoarea reziduală. Valoarea estimată pe care o societate o va obţine din cedarea unui activ, după scăderea costurilor de cedare estimate (presupunând că activul are deja vechimea şi se găseşte în starea preconizată la sfârşitul duratei sale de viaţă utilă). Valoarea amortizabilă. Costul unui activ sau altă valoare care a fost substituită costului, minus valoarea reziduală a activului. Unitate generatoare de numerar. Cel mai mic grup identificabil de active, care generează intrări de fluxuri de numerar în urma funcţionării continue, în mare măsură independente de intrările de fluxuri de numerar generate de alte active sau grupuri de active. Costuri aferente cedărilor. Costuri legate în mod direct de cedarea unui activ ; acestea nu includ costurile de finanţare sau cheltuielile cu impozitul pe excedent aferente. Costuri cu scoaterea din uz. Costuri aferente dezmembrării unui active şi reamenajării terenului pe care acesta era amplasat şi readucerii oricăror alte active efectate la starea lor iniţială. Pierderea din depreciere. Valoarea cu care valoarea contabilă a unui activ depăşeşte valoarea sa recuperabilă. Valoarea recuperabilă. Valoarea cea mai mare dintre preţul net de vânzare al activului şi valoarea sa de utilizare. Valoarea de utilizare. Valoarea actualizată a fluxurilor viitoare de numerar estimate ce se aşteaptă să fie generate din utilizarea unui activ. Preţ net de vânzare. Suma obţinută din vânzarea unui activ printr-o tranzacţie desfăşurată în condiţii obiective, minus costurile de cedare.
2.2 POLITICI CONTABILE PRIVIND IMOBILIZĂRILE NECORPORALE 2.2.1 Clasificări, definiţii În cadrul imobilizărilor necorporale se cuprind: concesiunile, brevetele, licenţele, mărcile comerciale, drepturile si activele similare, cu excepţia celor create intern de societate; alte imobilizări necorporale: programe informatice, garantii; avansuri acordate pentru imobilizări necorporale; Concesiuni, brevete, licenţe, mărci comerciale, drepturi şi active similare Concesiunile, brevetele, licenţele, mărcile comerciale, drepturile şi activele similare reprezentând aport, achiziţionate sau dobândite pe alte căi, se înregistrează în conturile de imobilizări necorporale la valoarea de aport sau costul de achiziţie, după caz. În aceasta situaţie valoarea de aport se asimilează valorii juste. Concesiunile primite se reflectă ca imobilizări necorporale atunci când contractul de concesiune stabileşte o durată şi o valoare determinate pentru concesiune. Amortizarea concesiunii urmează a fi înregistrată pe durata de folosire a acesteia, stabilită potrivit contractului. În cazul în care contractul prevede plata unei chirii, şi nu o valoare amortizabilă, în contabilitatea Sc ................. Srl care primeşte concesiunea, se reflectă cheltuiala reprezentând chiria, fără recunoaşterea unei imobilizări necorporale. Concesiunea este convenţia unor persoane fizice sau juridice prin care statul cedează, condiţionat şi pe un timp determinat, dreptul de exploatare a unor servicii publice sau anumitor bunuri, în schimbul unor redevenţe. Avansuri şi alte imobilizări necorporale În cadrul avansurilor şi altor imobilizări necorporale se înregistrează avansurile acordate furnizorilor de imobilizări necorporale, programele informatice create de societate sau achiziţionate de la terţi, pentru necesităţile proprii de utilizare, precum şi alte imobilizări necorporale. 2.2.2 Recunoaşterea şi evaluarea iniţială Un activ necorporal trebuie recunoscut dacă şi numai dacă: Page 15 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
a) se estimează că beneficiile economice viitoare care sunt atribuibile activului vor fi obţinute de către societate; şi b) costul activului poate fi evaluat în mod fidel. Un activ necorporal se înregistrează iniţial la costul de achiziţie . Achiziţiile separate Dacă un activ necorporal este achiziţionat separat, costul acestuia poate fi evaluat cu fidelitate. Costul unei imobilizări necorporale achiziţionate separat este alcătuit din: - preţul său de achiziţie, inclusiv impozitele şi accizele aferente şi nereturnabile; - orice cost atribuibil direct pregătirii imobilizării pentru utilizarea prevăzută. (exemple de costuri ce pot fi atribuite direct: costurile cu beneficiile angajaţilor care reies direct din aducerea imobilizării la condiţia sa de lucru; onorariile profesionale ce decurg direct din aducerea imobilizării la condiţia sa de lucru, şi costurile testării funcţionării corespunzătoare a imobilizării). Orice sconturi comerciale şi rabaturi sunt deduse pentru a ajunge la valoarea de cost. Dacă plata pentru imobilizarea necorporală este amânată peste termenul normal de creditare, costul său este echivalentul preţului în numerar. Diferenţa dintre această sumă şi plăţile totale este recunoscută ca o cheltuială cu dobânda pe perioada creditului. Achiziţia prin intermediul unei subvenţii (inclusiv din surse nerabursabile cu finantare europeana) Un activ necorporal poate fi achiziţionat având ca sursă de finanţare subvenţie. Sc ................. Srl recunoaşte iniţial activul la valoarea nominală, la care se adaugă orice cheltuială care este direct atribuibilă pregătirii activului în vederea utilizării sale, iar subvenţia se recunoaşte ca un venit amânat. Recunoaşterea unei cheltuieli Cheltuiala cu un element necorporal trebuie să fie recunoscută direct în contul de excedent şi pierdere atunci când este efectuată, cu excepţia cazului în care: face parte din costul unui activ necorporal care întruneşte criteriile de recunoaştere; Cheltuieli anterioare care nu vor fi recunoscute ca activ Cheltuiala în cazul unui element necorporal care a fost iniţial recunoscut ca o cheltuială de societate, în situaţiile financiare ale anului precedent sau în raportările financiare interimare, nu trebuie recunoscută, la o dată ulterioară, ca parte din costul unui activ necorporal. 2.2.3 Evaluarea ulterioară recunoaşterii iniţiale Cheltuielile ulterioare cu un activ necorporal după cumpărare sau finalizarea sa trebuie recunoscute în contul de excedent şi pierderi atunci când sunt efectuate, cu excepţia cazului în care: este probabil că această cheltuială să permită activului să genereze beneficii economice viitoare suplimentare faţă de cele estimate iniţial; şi această cheltuială poate fi evaluată cu fidelitate şi atribuită activului. Dacă aceste condiţii sunt întrunite, cheltuielile ulterioare trebuie adăugate la costul activului necorporal 2.2.4 Amortizarea imobilizărilor necorporale Noţiuni generale Valoarea amortizabilă a unui activ necorporal trebuie să fie alocată pe o bază sistematică de-a lungul celei mai bune estimări a duratei sale de viaţă. Metoda de amortizare trebuie să reflecte modul în care activul aduce beneficii economice. Revizuirea perioadei de amortizare şi a metodei de amortizare trebuie efectuată cel puţin la sfârşitul fiecărui exerciţiu financiar. 2.2.5 Cedarea Un activ necorporal trebuie scos din evidenţă la cedare sau atunci când nici un beneficiu economic viitor nu mai este aşteptat din utilizarea sa ulterioară. Câştigurile sau pierderile care apar o dată cu încetarea utilizării sau ieşirea unui activ necorporal se determină ca diferenţă între veniturile generate de ieşirea activului şi valoarea sa neamortizată, inclusiv cheltuielile ocazionate din cedarea acestuia, şi trebuie prezentate ca venit sau cheltuială, după caz, în contul de excedent şi pierdere. 2.2.6 Evaluarea la data bilanţului Un activ necorporal trebuie prezentat în bilanţ la valoarea de intrare, mai puţin amortizarea cumulată şi ajustările cumulate de valoare. 2.2.7 Prezentarea informaţiilor Sc ................. Srl va prezenta în situaţiile financiare următoarele informaţii pentru fiecare clasă de imobilizări necorporale: Page 16 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
duratele de viaţă utile şi ratele de amortizare utilizate; metodele de amortizare utilizate; valoarea contabilă brută şi orice amortizări acumulate la începutul şi sfârşitul perioadei; o reconciliere a valorii contabile de la începutul şi sfârşitul perioadei, arătând intrările şi cedările, indicându-le separat pe cele din dezvoltarea internă, pe cele achiziţionate separat şi pe cele achiziţionate prin combinări de întreprinderi. valoarea imobilizărilor necorporale în curs;
2.3 POLITICI CONTABILE PRIVIND IMOBILIZĂRILE CORPORALE 2.3.1 Definiţii, clasificări Imobilizările corporale sunt elemente corporale care sunt deţinute pentru a fi utilizate în producţia de bunuri sau prestarea de servicii, pentru a fi închiriate altora sau pentru alte scopuri ; şi se aşteaptă să se utilizeze pe parcursul mai multor perioade. Imobilizările corporale cuprind : terenuri; construcţii ; instalaţii tehnice, mijloace de transport, animale şi plantaţii ; mobilier, aparatură birotică, echipamente de protecţie a valorilor ; avansuri acordate pentru imobilizări corporale ; imobilizări corporale în curs de execuţie. Instalaţiile tehnice, mijloacele de transport, animalele şi plantaţiile se prezintă pe următoarele categorii distincte : - echipamente tehnologice ; - aparate şi instalaţii de măsurare, control şi reglare ; - mijloace de transport ; - animale şi plantaţii. Evidenţa operativă a imobilizărilor corporale se ţine cu ajutorul programului informatic în Registrul mijloacelor fixe, care se reconciliază lunar cu evidenţa contabilă. De asemenea, Sc ................. Srl detine un Registru al numerelor de inventar, precum si un Registru al bunurilor de capital, in conformitate cu prevederile legale. 2.3.2 Recunoaşterea iniţială Costul unui element de imobilizări corporale va fi recunoscut ca activ dacă şi numai dacă a) este posibilă generarea către societate de beneficii economice viitoare aferente activului; b) costul activului poate fi evaluat în mod credibil. Părţile separate şi echipamentul de service sunt înregistrate ca stocuri şi recunoscute în contul de excedent şi pierderi atunci când sunt consumate. Dacă părţile separate şi echipamentul de service pot fi utilizate numai în legătură cu un element de imobilizări sau se preconizează a fi utilizate mai mult de o perioadă, ele se contabilizează ca imobilizări corporale. Elementele nesemnificative (matriţe, şabloane) pot fi agregate ca elemente de activ singulare. Sc ................. Srl evaluează, conform principiului recunoaşterii, toate costurile imobilizărilor corporale atunci când apar. Aceste costuri includ costurile iniţiale pentru achiziţionarea sau construcţia unor elemente de imobilizări corporale, precum şi costurile care apar ulterior pentru adăugarea, îmbunătăţirea, înlocuirea sau întreţinerea acestora. Sc ................. Srl trebuie: să capitalizeze costurile aferente înlocuirii sau reînnoirii componentelor şi costurile aferente verificărilor majore; să înregistreze pe costuri (să amortizeze total) componentele înlocuite sau reînnoite aferente unei verificări precedente; să înregistreze drept cheltuială costurile zilnice aferente service-ului. Activele care sporesc gradul de siguranţă sau de protecţie a mediului pot fi recunoscute ca imobilizări corporale dacă permit Sc ................. Srl să crească beneficiile economice viitoare peste beneficiile ce ar fi putut deriva dacă ele nu ar fi fost achiziţionate. 2.3.3 Evaluarea iniţială Un element al imobilizărilor corporale care este recunoscut va fi evaluat iniţial la costul său. Costul unei imobilizări corporale este format din: Page 17 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
preţul de cumpărare, incluzând taxele vamale şi taxele nerecuperabile, după deducerea reducerilor comerciale şi a rabaturilor; orice costuri direct atribuibile aducerii activului la locaţia şi condiţia necesare pentru ca acesta să poată opera în modul dorit de conducerea Sc ................. Srl; materialele, manopera şi alte costuri direct atribuibile pentru activele construite în regie proprie. Exemple de costuri direct atribuibile: costurile cu beneficiile angajaţilor care rezultă direct din construcţia sau achiziţionarea elementului de imobilizări corporale ; costuri iniţiale de livrare şi manipulare ; costurile de instalare şi asamblare ; costurile de testare a funcţionării corecte a activului, după deducerea încasărilor nete provenite din vânzarea elementelor produse în timpul testării ; onorariile profesionale. Exemple de costuri care nu se includ în costul unei imobilizări corporale: costurile de deschidere a unei noi instalaţii ; costurile de introducere a unui nou produs sau serviciu (costuri cu publicitatea, activităţi promoţionale) ; costuri de dirijare a activităţii într-un nou amplasament ; costurile administrative şi alte costuri de supraveghere generală ; pierderile iniţiale de exploatare, angajate înainte ca bunul să ajungă la performanţa prevăzută; în cazul unui activ construit în regie proprie, nu se includ în costul de producţie excedenturile interne şi costurile anormale generate de risipa de materii prime şi folosirea ineficientă a forţei de muncă. 2.3.4 Cheltuieli ulterioare Costurile care sunt realizate ulterior achiziţiei se adaugă valorii contabile a activului respectiv doar atunci când este probabil ca beneficii economice viitoare, dincolo de cele anticipate iniţial, să fie primite de către societate. Dacă scopul cheltuielilor este fie de menţinere a capacităţii de producţie anticipate când activul este achiziţionat sau construit, fie de readucere a acestuia la acel nivel, costurile nu sunt supuse capitalizării (reparaţiile şi cheltuielile de întreţinere care nu permit decât atingerea nivelului de performanţă aşteptat iniţial). Excepţie: atunci când un activ este achiziţionat într-o stare ce necesită anumite cheltuieli pentru a-l aduce în starea corespunzătoare utilizării dorite, aceste cheltuieli se capitalizează, cu condiţia ca activul să nu fie prezentat la o valoare care să depăşească valoarea recuperabilă a acestuia. După finalizarea restaurării, cheltuielile ulterioarede acelaşi tip vor fi tratate ca fiind cheltuieli cu reparaţiile şi întreţinerea obişnuite şi vor fi imputate pe costuri pe măsură ce sunt realizate. 2.3.5 Evaluarea ulterioară recunoaşterii iniţiale Ulterior recunoaşterii iniţiale, un element de imobilizări corporale va fi înregistrat la costul său minus orice amortizare cumulată şi orice pierderi din depreciere. Reevaluările se vor face cu suficientă regularitate pentru a se asigura că valoarea contabilă nu diferă prea mult de ceea ce s-ar fi determinat prin utilizarea valorii juste la data bilanţului.Pentru imobilizările care nu sunt supuse unor fluctuaţii mari de valoare, o periodicitate a reevaluării de 3-5 ani este suficientă. Reevaluarea trebuie efectuată de profesionişti calificaţi în evaluare. Pentru activele strict specializate, care nu fac obiectul unor tranzacţii regulate, valoarea justă se identifică cu costul de înlocuire diminuat cu amortizarea. La reevaluarea unei imobilizări corporale, orice amortizare cumulată la data reevaluării este tratată în unul din următoarele moduri : a) recalculată proporţional cu schimbarea în valoarea contabilă brută a activului, astfel încât după reevaluare valoarea contabilă a activului să fie egală cu valoarea sa reevaluată (reevaluarea se face prin aplicarea unui indice la costul de înlocuire amortizat). b) eliminată din valoarea contabilă brută a activului şi valoarea netă recalculată la valoarea reevaluată a activului. Această metodă se poate folosi pentru clădiri. Dacă un element al imobilizărilor corporale este reevaluat, atunci întreaga clasă din care face parte acel element va fi reevaluată.
Page 18 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Dacă valoarea contabilă a unui activ este majorată ca urmare a unei reevaluări, această majorare va fi direct înregistrată în creditul conturilor de capitaluri proprii, sub titlul «rezerve din reevaluare». Majorarea constatată din reevaluare va fi recunoscută în contul de excedent şi pierderi, în măsura în care aceasta compensează o descreştere din reevaluarea aceluiaşi activ recunoscută anterior în contul de excedent şi pierderi. Dacă valoarea contabilă a unui activ este diminuată ca rezultat al reevaluării, această diminuare va fi recunoscută în contul de excedent şi pierderi. În măsura în care există sold creditor în surplusul din reevaluare pentru acel activ (în capitalurile proprii), diminuarea va fi scăzută direct din acesta. Surplusul din reevaluare inclus în capitalurile proprii în privinţa unui element de imobilizări corporale este transferat direct în rezultatul reportat atunci când activul este retras sau cedat.. Transferurile din surplusul din reevaluare în rezultatul reportat nu se efectuează prin contul de excedent şi pierdere. Dacă reevaluarea nu este recunoscută fiscal, diferenţa dintre valoarea contabilă a activului reevaluat şi baza sa fiscală reprezintă o diferenţă temporară care dă naştere unei creanţe sau datorii de impozit amânat. În acest scop se întocmesc evidenţe operative ale mijlocelor fixe, distincte, pentru necesităţi fiscale şi pentru contabilitatea financiară. 2.3.6 Amortizarea Amortizarea unui activ corporal este recunoscută ca o cheltuială, cu excepţia cazului în care ea este inclusă în valoarea contabilă a unui activ construit în regie proprie. Se aplică următoarele principii: valoarea amortizabilă este alocată sistematic de-a lungul duratei de viaţă utilă ; metoda de amortizare reflectă modul de consumare preconizată a beneficiilor ; fiecare parte a unui element de imobilizări corporale care are un cost semnificativ în raport cu costul total al elementului trebuie amortizat separat, folosindu-se ratele de amortizare diferite corespunzătoare; părţile componente sunt tratate ca elemente separate dacă activele aferente au durate de viaţă utilă diferite sau furnizează beneficii economice într-un mod diferit (de exemplu, o navă şi motoarele sale). Metoda de amortizare utilizată reflectă modelul după care beneficiile economice viitoare ale unui activ vor fi consumate de către societate şi trebuie aplicată cu consecvenţă de la o perioadă la alta. Metoda şi durata de amortizare trebuie revizuite periodic. Atunci când previziunile iniţiale nu mai exprimă realitatea, cheltuielile cu amortizările exerciţiului în curs, precum şi cele referitoare la exerciţiile următoare trebuie să fie ajustate.Aceste modificări sunt considerate schimbări de estimări si nu schimbări de metode, astfel încât nu este necesară o retratare a amortizărilor exerciţiilor anterioare. Metoda de amortizare trebuie revizuită cel puţin la sfârşitul fiecărui an financiar şi, dacă se constată o modificare semnificativă în modelul de consumare a beneficiilor economice viitoare, atunci metoda va fi schimbată pentru a reflecta acea modificare. Amortizarea începe atunci când activul este pregătit pentru utilizare şi se încheie când activul este fie derecunoscut, fie reclasificat ca fiind deţinut în vederea vânzării. Beneficiile economice viitoare înglobate într-un activ se consumă de către societate în special prin utilizare. Totuşi, alţi factori (uzura morală tehnică sau comercială şi uzura fizică până la scoaterea din uz a activului) au adesea drept rezultat diminuarea beneficiilor economice viitoare ce ar putea fi obţinute de la activul respectiv. De aceea, la stabilirea duratei de viaţă utilă a unui activ trebuie luaţi în considerare următorii factori : - utilizarea preconizată a unui activ. Utilizarea este evaluată la capacitatea sau produsul fizic al anui active; - uzura fizică preconizată; - uzura morală preconizată care rezultă din modificările şi îmbunătăţirile din producţie sau dintr-o modificare de pe piaţă pentru produsul sau serviciul furnizat de active; - limitele legale sau similare privind utilizarea activului (ex. Datele de expirare ale contractelor de leasing aferente). Managementul SC ................. SRL poate decide ca un activ să fie cedat după o perioadă specificată de timp, prin urmare durata de viaţă utilă a unui activ poate fi stabilită ca fiind mai scurtă decât durata sa economică. Sc ................. Srl aplică ca metodă de amortizare:
Page 19 of 42
SC ....................... SRL
utilă.
Manual de politici si proceduri contabile
metoda liniară – are ca rezultat o cheltuială constantă de-a lungul duratei de viaţă
Atunci când managementul Sc ................. Srl decide utilizarea amortizării accelerate în scopuri fiscale sau stabileşte durate de viaţă utile diferite de cele stabilite prin lege (catalogul privind clasificarea şi duratele normale de funcţionare a mijloacelor fixe), evidenţa operativă a mijloacelor fixe trebuie ţinută distinct pentru necesităţi contabile şi fiscale. În acest caz, se stabilesc diferenţele temporare dintre valoarea contabilă a mijloacelor fixe şi baza fiscală a acestora şi se determină oportunitatea constituirii de provizioane pentru impozite amânate. Amortizarea imobilizărilor corporale concesionate, închiriate sau în locaţie de gestiune se calculează şi se înregistrează în contabilitate de către Sc ................. Srl care le are în proprietate. Terenurile nu se amortizează. 2.3.7 Cedarea şi casarea Valoarea contabilă a unui element de imobilizări corporale va fi derecunoscută: a) la cedare; sau b) când nu se mai aşteaptă beneficii economice viitoare din utilizarea sa. Câştigul sau pierderea care rezultă din derecunoaşterea unui element de imobilizări corporale va fi inclus(ă) în excedent sau pierdere. Câştigul sau pierderea se determină ca fiind diferenţa dintre încasările nete la cedare, dacă există, şi valoarea contabilă a elementului cedat sau casat. Cedarea poate avea loc în mai multe moduri: - prin vânzare; - printr-un contract de leasing (cesiunea unui contract de leasing); 2.3.8 Deprecierea Valoarea contabilă a unei imobilizări corporale trebuie comparată cu valoarea sa recuperabilă oride câte ori există un indiciu de depreciere. Dacă valoarea recuperabilă este mai mică decât valoarea contabilă, elementul de imobilizări corporale respectiv trebuie depreciat, respectiv valoarea sa contabilă trebuie redusă la valoarea recuperabilă. Această reducere este recunoscută ca o pierdere din depreciere. Pierderea din depreciere se contabilizează ca o cheltuială, cu excepţia cazurilor când, în prealabil, activul depreciat a făcut obiectul unei reevaluări. În această situaţie, deprecierea se înregistrează pe seama diferenţei din reevaluare şi, dacă este cazul, a impozitelor amânate aferente. După recunoaşterea unei pierderi din depreciere, cheltuiala cu amortizarea aferentă activului respectiv va fi ajustată în perioadele viitoare, în vederea repartizării valorii contabile revizuite a activului, în mod sistematic pe toată durata de viaţă utilă rămasă. După recunoaşterea unei pierderi din depreciere, se determină creanţele şi datoriile privind impozitul amânat, conexe acestei pierderi, prin compararea valorii contabile a activului cu baza sa fiscală. În acest scop, SC ................. SRL va urmări mijloacele sale fixe în evidenţa operativă atât din punct de vedere contabil, cât şi din punct de vedere fiscal. Sc ................. Srl nu trebuie să calculeze în fiecare an valoarea recuperabilă a activelor sale pentru a determina dacă acestea trebuie să fie depreciate. Testul de depreciere se efectuează atunci când există indicii care sugerează o posibilă pierdere de valoare. Aceste indicii pot fi: scăderea semnificativă a valorii de piaţă a activului; schimbări semnificative în mediul tehnologic, comercial şi juridic al Sc ................. Srl; creşterea semnificativă a ratei dobânzii; activul net al Sc ................. Srl este mai mare decât capitalizarea bursieră. De asemenea, o posibilă pierdere de valoare pentru o imobilizare corporală poate fi indicată de: deterioararea şi uzura morală a acesteia; schimbări semnificative în utilizarea actuală sau prevăzută (plan de restructurare sau abandonul activităţii); performanţe economice inferioare celor previzionate. Valoarea recuperabilă reprezintă valoarea maximă ce se poate obţine din activul respectiv: fie prin exploatarea sa până la sfârşitul duratei de utizare (valoare de utilitate); fie prin cedarea sa (valoarea justă diminuată cu cheltuielile de cedare). Valoarea de utilitate se obţine prin actualizarea fluxurilor de trezorerie viitoare ce se aşteaptă să se obţină din utilizarea imobilizării corporale şi vânzarea sa la sfârşitul perioadei de utilizare. Aceste fluxuri de trezorerie trebuie să se bazeze pe cele mai recente bugete sau Page 20 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
previziuni aprobate de conducerea Sc ................. Srl. Orizontul acestor previziuni nu trebuie să fie mai mare de cinci ani. În fiecare an, Sc ................. Srl trebuie să stabilească dacă este necesar să reducă sau să anuleze deprecierea activelor contabilizată în exerciţiile precedente. Indicatorii ce trebuie luaţi în calcul sunt aceeaşi cu cei utilizaţi atunci când s-a constatat necesitatea contabilizării deprecierii. În cazul creşterii valorii recuperabile, deprecierea se diminuează sau se anulează, astfel încât valoarea contabilă a activului să fie adusă la nivelul valorii recuperabile. Totuşi, reluarea deprecierii nu trebuie să conducă la o valoare mai mare decât aceea pe care acesta ar fi avut-o dacă nu ar fi fost depreciat. Diminuarea deprecierii unui activ constituie un venit, cu excepţia situaţiei în care aceasta nu se referă la un activ imobilizat reevaluat, situaţie în care trebuie considerată o reevaluare de activ (surplus din reevaluare recunoscut în capitalurile proprii). După recunoaşterea reluării unei pierderi din depreciere, cheltuiala cu amortizarea aferentă acelui activ va fi ajustată ulterior pentru a aloca, pe o bază sistematică pe parcursul duratei de viaţă utilă ramasă, valoarea contabilă revizuită a activului. 2.3.9 Compensaţii de la terţi Compensarea de la terţi pentru elementele de imobilizări corporale depreciate, pierdute sau cedate este inclusă în determinarea excedentului sau pierderii când aceasta devine creanţă. Asemenea compensaţii pot fi înregistrate în următoarele situaţii: - sume plătite/de plătit de către companiile de asigurări pentru deprecierea sau pierderea unor imobilizări corporale cauzate de dezastre naturale, furt, etc. - sume acordate de guvern, în schimbul unor imobilizări corporale (ex. terenuri care au fost expropriate). Costul elementelor de imobilizări corporale restaurate, cumpărate sau construite ca înlocuitori este determinat în conformitate cu principiile evaluării iniţiale. 2.3.10 Evaluarea la data bilanţului O imobilizare corporală trebuie prezentată în bilanţ la valoarea de intrare, mai puţin ajustările cumulate de valoare; 2.3.11 Prezentarea în situaţiile financiare Situaţiile financiare vor prezenta următoarele informaţii, pentru fiecare clasă de imobilizări corporale: bazele de evaluare folosite în determinarea valorii contabile brute; metodele de amortizare folosite; duratele de viaţă utilă; valoarea contabilă brută şi amortizarea cumulată (împreună cu pierderile acumulate din depreciere) la începutul şi sfârşitul perioadei ; reconciliere a valorii contabile la începutul şi sfârşitul perioadei, menţionându-se : - intrările ; - cedările ; - creşterile sau diminuările din timpul perioadei rezultate din reevaluări şi din pierderi din depreciere recunoscute sau reluate direct în capitalurile proprii ; - pierderile din depreciere recunoscute în excedent sau pierdere ; - pierderile din depreciere reluate în contul de excedent şi pierdere ; - amortizarea ; De asemenea, vor fi prezentate următoarele informaţii : existenţa şi valoarea imobilizărilor corporale gajate sau ipotecate sau acordate drept garanţie pentru anumite datorii ale Sc ................. Srl; valoarea cheltuielilor recunoscute în valoarea contabilă a unui element de corporale în cursul construcţiei sale ; valoarea compensaţiei de la terţi pentru elemente de imobilizări corporale depreciate, pierdute sau cedate care sunt incluse in contul de excedent şi pierdere. Dacă imobilizările corporale sunt prezentate la valori reevaluate, trebuie prezentate următoarele informaţii : data intrării în vigoare a reevaluării ; dacă a fost implicat un evaluator independent;
Page 21 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
metodele şi evaluările semnificative aplicate în estimarea valorii juste a elementelor; măsura în care valorea justă a fost determinată direct prin referirea la o piaţă activă sau prin utilizarea altor tehnici de evaluare; pentru fiecare clasă reevaluată de imobilizări corporale, valoarea contabilă care ar fi fost recunoscută dacă acestea s-ar fi înregistrat la cost; suplusul din reevaluare, indicând şi modificările aferente perioadei. În situaţiile financiare se vor prezenta şi următoarele informaţii: valoarea contabilă a imobilizărilor corporale aflate temporar în conservare; valoarea contabilă brută a oricăror active integral amortizate şi care sunt încă în folosinţă.
2.4 POLITICI CONTABILE PRIVIND IMOBILIZĂRILE FINANCIAR 2.4.1 Definiţie, clasificări Imobilizările financiare cuprind acţiunile deţinute la entităţile afiliate, împrumuturile acordate entităţilor afiliate, interesele de participare, împrumuturile acordate entităţilor de care Sc ................. Srl este legată în virtutea intereselor de participare, alte investiţii deţinute ca imobilizări, alte împrumuturi. În conturile de creanţe reprezentând împrumuturi acordate se înregistrează sumele acordate terţilor în baza unor contracte pentru care Sc ................. Srl percepe dobânzi, potrivit legii. La alte împrumuturi acordate se cuprind garanţiile, depozitele şi cauţiunile depuse de societate la terţi. Dacă sunt evidenţiate în contul de creanţe imobilizate creanţele aferente contractelor de leasing financiar, precum şi alte creanţe imobilizate cu scadenţa mai mare de 1 an, Sc ................. Srl va prezenta în bilanţ, la imobilizări financiare, numai partea cu scadenţă mai mare de 12 luni, diferenţa urmând a fi reflectată la creanţe. 2.4.2 Evaluarea iniţială Imobilizările financiare recunoscute ca activ se evaluează la costul de achiziţie sau valoarea determinată prin contractul de dobândire a acestora. 2.4.3 Evaluarea la data bilanţului Imobilizările financiare se prezintă în bilanţ la valoarea de intrare mai putin ajustările cumulate pentru pierdere de valoare.
2.5 POLITICI CONTABILE PRIVIND LEASING-UL 2.5.1 Definiţii, concepte-cheie Contractul de leasing este un acord prin care locatorul transferă locatarului (utilizatorului) dreptul de a utiliza un activ pentru o durată de timp convenită între cele două părţi, contra unei plăţi periodice, denumită rată de leasing, iar la sfârşitul perioadei de leasing locatorul se obligă să respecte dreptul de opţiune al utilizatorului de a achiziţiona activul, de a prelungi durata contractului de leasing sau de a înceta raporturile contractuale. Utilizatorul poate opta pentru cumpărarea bunului înainte de sfârşitul perioadei de leasing, dacă părţile convin astfel şi dacă utilizatorul achită toate obligaţiile asumate prin contract. Valoarea de intrare reprezintă valoarea la care a fost achiziţionat bunul de către finanţator, respectiv costul de achiziţie. Valoarea totală reprezintă valoarea totală a ratelor de leasing la care se adaugă valoarea reziduală. Valoarea reziduală reprezintă valoarea la care, după achitarea de către utilizator a tuturor ratelor de leasing prevăzute în contract, precum şi a tuturor celorlalte sume datorate conform contractului se face transferul dreptului de proprietate asupra bunului cătrelocatar/ utilizator. Se disting două tipuri de contracte de leasing: Contract de leasing financiar Contract de leasing operaţional. Rata de leasing reprezintă: În cazul leasingului financiar, cota-parte din valoarea de intrare a bunului şi a dobânzii de leasing. care se stabileşte pe baza ratei dobânzii convenite prin acordul părţilor;
Page 22 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
În cazul leasingului operaţional, cota de amortizare calculată în conformitate cu actele normative în vigoare şi un beneficiu stabilit de părţile contractante. Leasingul financiar are ca scop principal facilitarea procurării activului de către locatar, constituind mai degrabă o formă de finanţare decât o formă de cesiune temporară a unui drept de folosinţă. Leasingul financiar este operaţiunea de leasing care îndeplineşte una sau mai multe dintre următoarele condiţii: 1. riscurile şi beneficiile dreptului de proprietate asupra bunului care fac obiectul leasingului sunt transferate utilizatorului la momentul la care contractul de leasing produce efecte; 2. părţile au prevăzut expres ca la expirarea contractului de leasing se transferă utilizatorului dreptul de proprietate asupra bunului; 3. utilizatorul poate opta pentru cumpărarea bunului, iar preţul de cumpărare va reprezenta cel mult 50% din valoarea de intrare (piaţa) pe care acesta o are la data la care opţiunea poate fi exprimată; 4. perioada de folosire a bunului în sistem de leasing acoperă cel puţin 75% din durata normată de utilizare a bunului, chiar dacă în final dreptul de proprietate nu este transferat. Contractul de leasing financiar trebuie să cuprindă următoarele elemente: Părţile contractante (locatorul şi utilizatorul); Aspecte legate de descriere a bunului care face obiectul contractului de leasing; Valoarea iniţială a bunului; Valoarea ratelor de leasing, precum şi tratamentul de achitare a acestora; Valoarea totală a contractului formată din totalitatea ratelor de leasing la care se adaugă valoarea reziduală; Perioada de utilizare în sistem de leasing a bunului; Clauza de obligativitate a asigurării bunului; Clauza privind dreptul de opţiune al utilizatorului cu privire la cumpărarea bunului şi la condiţiile în care acesta poate fi exercitat. Prezentarea informaţiilor În cazul leasingului financiar trebuie prezentate următoarele informaţii: - pentru fiecare clasă de active, valoarea contabilă netă la data bilanţului; - totalul plăţilor minime de leasing clasificate în funcţie de exigibilitate. Leasingul operaţional are ca scop principal cesiunea temporară a dreptului de folosinţă a bunului care face obiectul contractului de leasing către locatar. Contractul de leasing operaţional reprezintă orice tip de alt contract de leasing decât cel financiar. În cazul leasingului operaţional: locatorul este tratat din punct de vedere financiar ca proprietar; utilizatorul deduce chiria (rata de leasing); opţiunea de cumpărare la sfârşitul contractului nu este implicită; locatorul amortizează bunul care face obiectul contractului de leasing. Dobanzile aferente leasingului intern se inregistreaza in contabilitate pe seama diferentelor de pret (cont 668), iar cele afernte leasingului extern, pe seama diferntelor de curs valutar (cont 665).
CAPITOLUL III POLITICI CONTABILE PRIVIND ACTIVELE CIRCULANTE 3.1 GENERALITĂŢI Un activ se clasifică ca activ circulant atunci când: a. este achiziţionat sau produs pentru consum propriu sau în scopul comercializării şi se aşteaptă să fie realizat în termen de 12 luni de la data bilanţului; b. este reprezentat de creanţe aferente ciclului de exploatare; c. este reprezentat de trezorerie sau echivalente de trezorerie a căror utilizare nu este restricţionată.
Page 23 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Ciclul de exploatare al Sc ................. Srl reprezintă perioada de timp dintre achiziţionarea materiilor prime care intră într-un proces de transformare şi finalizarea acestora în trezorerie sau sub forma unui echivalent de trezorerie. Echivalentele de trezorerie reprezintă investiţiile financiare pe termen scurt extrem de lichide care sunt uşor convertibile în numerar şi sunt supuse unui risc nesemnificativ de schimbare a valorii. În categoria activelor circulante sunt cuprinse: stocuri, inclusiv valoarea serviciilor pentru care nu a fost întocmită factura; creanţe; investiţii pe termen scurt; casa şi conturi la bănci. Activele circulante se evaluează la cost de achiziţie sau la cost de producţie, mai puţin ajustările de valoare. Ajustările de valoare se fac în vederea prezentării activelor circulante la cea mai mică valoare de piaţă. Dacă motivele pentru care s-au făcut ajustările de valoare nu mai sunt aplicabile, ajustarea devine fără obiect şi trebuie reluată corespunzător la venituri. Dacă activele circulante fac obiectul ajustărilor de valoare exclusiv în scop fiscal, suma ajustărilor şi motivele pentru care acestea au fost efectuate trebuie prezentate în notele explicative la situaţiile financiare.
3.2 POLITICI CONTABILE PRIVIND STOCURILE 3.2.1 Definiţie, clasificări Stocurile reprezintă active: a)care sunt deţinute pentru a fi vândute pe parcursul desfăşurării normale a activităţii; b) în curs de producţie în vederea unei vânzări pe parcursul desfăşurării normale a activităţii; c) sub forma de materii prime, materiale şi alte consumabile ce urmează a fi folosite în procesul de producţie sau prestarea de servicii. În cadrul stocurilor se cuprind: a)mărfurile; b)materiile prime care participă direct la fabricarea produselor şi se regăsesc în produdul finit integral sau parţial, fie în starea lor iniţială, fie transformată; c) materiale consumabile, care participă sau ajută la procesul de fabricaţie sau exploatare fără a se regăsi, de regulă, în produsul finit; d)materiale de natura obiectelor de inventar; Deţinerea, cu orice titlu, de bunuri materiale, precum şi efectuarea de operaţiuni economice, fără să fie înregistrate în contabilitate, sunt interzise. În aplicarea celor menţionate anterior este necesar să se asigure: recepţionarea tuturor bunurilor materiale intrate în societate şi înregistrarea acestora la locurile de depozitare. Bunurile materiale primite pentru prelucrare, în custodie sau în consignaţie se recepţionează şi se înregistrează distinct ca intrări în gestiune. În contabilitate, valoarea acestor bunuri se înregistrează în conturi în afara bilanţului. în situaţia unor decalaje între aprovizionarea şi recepţia bunurilor care se dovedesc a fi în mod cert în proprietatea SC ................. SRL , se procedează astfel: - bunurile sosite fără factură se înregistrează ca intrări în gestiune atât la locul de depozitare cât şi în contabilitate, pe baza recepţiei şi a documentelor însoţitioare; - bunurile sosite şi nerecepţionate se înregistrează distinct în contabilitate ca intrare în gestiune. în cazul unor decalaje între vânzarea şi livrarea bunurilor, acestea se înregistrează ca ieşiri din societate, nemaifiind considerate proprietatea acesteia, astfel: - bunurile vândute şi nelivrate se înregistrează distinct în gestiune, iar în contabilitate în conturi în afara bilanţului; - bunurile livrate, dar nefacturate, se înregistrează ca ieşiri din gestiune atât la locurile de depozitare cât şi în contabilitate, pe baza documentelor care confirmă ieşirea din gestiune; - bunurile aprovizionate sau vândute cu clauze privind dreptul de proprietate se înregistreză la intrări şi respectiv, la ieşiri, atât în gestiune, cât şi în contabilitate, potrivit contractelor încheiate. Contabilitatea stocurilor se ţine cantitativ şi valoric prin folosirea inventarului permanent. Page 24 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Soldul conturilor de stocuri reflectă valoarea bunurilor existente în gestiune, la preţ de înregistrare. În vederea înţelegerii politicilor contabile privind stocurile, trebuie avute în vedere următoarele concepte-cheie: Materii prime. Materialele care sunt la dispoziţia SC ................. SRL aşteptând intrarea în procesul de producţie. Bunuri finite. Produse finalizate realizate de societate, dar nevândute. Producţie în curs de execuţie. Stocurile de produse parţial finite. Primul intrat - primul ieşit (FIFO). Metodă de stabilire a costurilor stocurilor conform căreia primele bunuri cumpărate sau produse se presupune a fi şi primele bunuri vândute (consumate). Metoda preţului cu amănuntul. Metodă de stabilire a costurilor stocurilor prin deducerea valorii marjei brute din preţul de vânzare al stocurilor. Valoarea realizabilă netă. Preţul de vânzare estimat ce ar putea fi obţinut pe parcursul desfăşurării normale a activităţii, mai puţin costurile estimate pentru finalizarea bunului şi a costurilor estimate necesare vânzării. Dreptul de proprietate asupra bunurilor Pentru a obţine o evaluare corectă a cantităţii de stocuri şi a reprezentărilor monetare conexe ale stocurilor şi ale costului bunurilor vândute, în situaţiile financiare, este necesară determinarea momentului transferului de titlu legal. 3.2.2 Evaluarea stocurilor Stocurile trebuie evaluate la cea mai mică valoare dintre cost şi valoarea realizabilă netă. 3.2.3 Costul stocurilor Baza principală pentru contabilizarea stocurilor este costul. Costul stocurilor trebuie să cuprindă toate costurile aferente achiziţiei şi prelucrării, precum şi alte costuri suportate pentru a aduce stocurile în forma şi în locul în care se găsesc în prezent. Costurile de achiziţie a stocurilor cuprind preţurile de cumpărare, taxe de import şi alte taxe (cu excepţia acelora pe care SC ................. SRL le poate recupera de la autorităţile fiscale, costuri de transport, manipulare şi alte costuri care pot fi atribuite direct achiziţiei de produse finite, materiale şi servicii. Reducerile comerciale, rabaturile şi alte astfel de elemente vor fi deduse la determinarea costului stocurilor.Dacă nu se procedează astfel înseamnă că stocurile vor fi raportate la valori care sunt în exces faţă de costurile istorice fidele. În ceea ce priveşte costurile cu dobânda, acestea nu vor fi capitalizate pentru achiziţiile de stocuri în cazul în care perioada necesară pentru a aduce bunurile la condiţia de a fi gata pentru vânzare nu va fi foarte mare. Totuşi dacă este necesar un proces îndelungat de producţie pentru a pregăti bunurile pentru vânzare un procentaj din costurile împrumutului va deveni parte a costurilor. Costurile de prelucrare includ costurile direct aferente unităţilor produse, cum ar fi manopera directă şi alocarea sistematică a cheltuielilor de regie, fixă şi variabilă. În cazul unor costuri fixe de regie (adică acele costuri care nu variază direct proporţional cu nivelul producţiei), procesul de alocare trebuie bazat pe niveluri normale ale producţiei. Alte costuri decât costurile de achiziţie şi de prelucrare pot fi alocate stocurilor doar în măsura în care ele sunt necesare pentru a aduce bunurile în condiţia şi la locaţia lor prezentă. Din costurile stocurilor se exclud: Cheltuielile administrative şi de vânzare (care ar trebui tratate ca fiind costuri ale perioadei); Costuri ale deşeurilor; Costurile cu depozitarea, cu excepţia cazurilor când astfel de stocuri sunt necesare în procesul de producţie, anterior trecerii într-o nouă fază de fabricaţie; Regiile generale de administraţie care nu participă direct la aducerea stocurilor în forma şi locul în care se găsesc în prezent; Costurile de desfacere. Formule de stabilire a costurilor stocurilor Costul acelor stocuri care nu sunt de obicei fungibile şi al acelor bunuri sau servicii produse şi destinate unor comenzi distincte va fi determinat prin identificarea specifică a costurilor individuale.
Page 25 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
La iesirea din gestiune a stocurilor si altor active fungibile, in cadrul SC ................. SRL, acestea se evalueaza si inregistreaza in contabilitate prin aplicarea urmatoarei metode: - metoda costului mediu ponderat – CMP (ce presupune calcularea costului fiecarui element pe baza mediei ponderate a costurilor elementelor similare aflate in stoc la inceputul perioadei si a costului elementelor similare produse sau cumparate in timpul perioadei. Media poate fi calculata periodic sau dupa fiecare receptie. Perioada de calcul nu trebuie sa depaseasca durata medie de stocare); În cazul în care stocurile cuprind un număr mare de elemente care sunt, de regulă, fungibile, costul stocurilor este determinat utilizând: Metoda FIFO (primul intrat- primul ieşit) FIFO (Primul intrat - primul ieşit). Metoda FIFO de evaluare a stocurilor presupune că primele bunuri achiziţionate sunt primele care sunt folosite sau vândute fără a ţine cont de fluxul fizic real. Documentele utilizate de SC ................. SRL pentru evidenta stocurilor sunt: Nota de intrare si receptie (pentru intrari), iar factura fiscala, avizul de insotire a marfii si/sau Bon de consum (pentru iesiri). Atentie! Daca utilizati in firma alta metoda, aceea trebuie trecuta 3.2.4 Prezentarea informaţiilor Situaţiile financiare trebuie să prezinte următoarele informaţii referitoare la stocuri: politicile contabile adoptate la evaluarea stocurilor, inclusiv formulele folosite pentru determinarea costului; valoarea contabilă totală a stocurilor şi valoarea contabilă a categoriilor de stocuri, grupate într-un mod adecvat de catre SC ................. SRL ; valoarea contabilă a acelor stocuri care au fost evaluate la valoarea realizabilă netă minus costurile de vânzare; valoarea stocurilor recunoscută ca o cheltuială din timpul perioadei; valoarea oricărei diminuări a valorii stocurilor recunoscută ca o cheltuială a perioadei; circumstanţele sau evenimentele care au condus la stornarea unei diminuări a valorii stocurilor până la nivelul valorii realizabile nete; valoarea contabilă a stocurilor gajate în contul datoriilor.
3.3 POLITICI CONTABILE PRIVIND CREANŢELE 3.3.1 Definiţii şi clasificări Conturile de creanţe reprezintă sume datorate de clienţi pentru bunuri sau servicii oferite în cursul normal al operaţiunilor de activitate. Creanţele includ: creanţe comerciale, care sunt sume datorate de clienţi pentru bunuri vândute sau servicii prestate în cursul normal al activităţii; efectele comerciale de încasat, acceptări comerciale, instrumente ale terţilor; sume datorate de directori, acţionari, angajaţi sau companii afiliate. Efectele comerciale de încasat sunt obligaţii formale evidenţiate prin bilete la ordin. Efectele comerciale trebuie să îndeplinească condiţiile de formă şi fond prevăzute de legislaţia în vigoare, fără de care validitatea lor poate fi contestată sau anulată. Efectele comerciale scontate neajunse la scadenţă se înregistrează într-un cont în afara bilanţului şi se menţionează în notele explicative la situaţiile financiare. Creanţele în valută se înregistrează în contabilitate atât în lei, la cursul de schimb de la data efectuării operaţiunilor, comunicat de Banca naţională a României, cât şi în valută. Operaţiunile în valută trebuie înregistrate în momentul recunoaşterii iniţiale în moneda de raportare (leu), aplicându-se sumei în valută cursul de schimb dintre moneda de raportare şi moneda străină, la data efectuării tranzacţiei. Contabilitatea clienţilor şi a celorlalte creanţe se ţine pe categorii, precum şi pe fiecare persoană fizică sau juridică. În acest sens, în contabilitatea analitică, clienţii se grupează în clienţi interni şi clienţi externi, iar în cadrul acestora, pe termene de încasare. Dacă valoarea brută a creanţelor include dobânzi neîncasate sau cheltuieli financiare, acestea trebuie deduse pentru a se obţine valoarea netă care urmează a fi prezentată în bilanţ. Deducerile trebuie făcute pentru valori ce se estimează că nu vor putea fi colectate, precum şi pentru returnări estimate, reduceri şi alte rabaturi acordate clienţilor înainte de sau la data plăţii.
Page 26 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Refuzurile la plată ale clienţilor, datorate calităţii necorespunzătoare a bunurilor livrate, lucrărilor executate şi serviciilor prestate sau din alte cauze obiective, acceptate, presupune anularea creanţei sau diminuarea acesteia (în cazul refuzurilor parţiale) prin stornarea formulei contabile, pe baza facturii de stornare. Reducerile de preţ acordate clienţilor (rabat, remiză, risturn) ulterior livrărilor, se înregistrează asemănător refuzurilor de plată, dar numai cu valoarea acestor reduceri şi TVA colectată aferentă. Sconturile acordate clienţilor, conform clauzelor contractuale, pentru achitarea facturilor înainte de termen, reprezintă pentru societate o cheltuială financiară . Creanţele incerte se înregistrează distinct în contabilitate. Debitele provenite din avansuri de trezorerie nedecontate, precum şi debitele provenite din pagube materiale, amenzile şi penalităţile stabilite în baza unor hotărâri ale instanţelor judecătoreşti şi alte creanţe faţă de personalul SC ................. SRL se înregistrează ca alte creanţe în legătură cu personalul. Subvenţiile de primit, inclusiv finantarile externe, se înregistrează în contabilitate într-un cont distinct. Contabilitatea decontărilor dintre entităţile din cadrul grupului cuprinde operaţiile care se înregistrează reciproc şi în aceeaşi perioadă de gestiune, atât în contabilitatea SC ................. SRL debitoare, cât şi a celei creditoare. Creanţele SC ................. SRL faţă de terţi, alţii decât personalul propriu şi clienţi, se înregistrează în conturile de debitori diverşi. Cheltuielile plătite în avans vor fi debitate într-un cont de cheltuieli în avans şi trecute pe cheltuieli în perioada la care se referă cheltuielile. Operaţiunile care nu pot fi înregistrate direct în conturile corespunzătoare, pentru care sunt necesare clarificări ulterioare, se înregistrează, provizoriu, într-un cont distinct. Sumele înregistrate în acest cont, trebuie clarificate de către societate într-un termen de cel mult trei luni de la data constatării. 3.3.2 Evaluarea creanţelor Diferenţele de curs valutar care apar cu ocazia decontării creanţelor în valută la cursuri diferite faţă de cele la care au fost înregistrate iniţial pe parcursul perioadei sau faţă de cele la care au fost raportate în situaţiile financiare anuale anterioare trebuie recunoscute ca venituri sau cheltuieli în perioada în care apar. Atunci când creanţa în valută este decontată în decursul aceluiaşi exerciţiu financiar în care a survenit, întreaga diferenţă de curs valutar este recunoscută în acel exerciţiu. Atunci când creanţa în valută este decontată într-un exerciţiu financiar ulterior, diferenţa de curs valutar recunoscută în fiecare exerciţiu financiar, care intervine până la data decontării, se determină ţinând seama de modificarea cursurilor de schimb survenită în cursul fiecărui exerciţiu financiar. Pentru creanţele exprimate în lei, a căror decontare se face în funcţie de cursul unei valute, eventualele diferenţe favorabile sau nefavorabile care rezultă din evaluarea acestora se înregistreză la venituri sau cheltuieli financiare, după caz. La finele fiecărei luni, creanţele în valută se evaluează la cursul de schimb al pieţei valutare, comunicat de Banca Naţională a României din ultima zi bancară a lunii în cauză. Diferenţele de curs înregistrate se recunosc în contabilitate la venituri sau cheltuieli din diferenţe de curs valutar, după caz. Prevederile de mai sus se aplică şi creanţelor exprimate în lei, a căror decontare se face în funcţie de cursul unei valute. În acest caz, diferenţele înregistrate se recunosc în contabilitate la alte venituri financiare sau alte cheltuieli financiare, după caz. La data bilanţului creanţele trebuie evaluate la valoarea realizabilă netă, respectiv pentru creanţele incerte se înregistrează ajustări de valoare. SC ................. SRL va aplica Metoda cronologică de estimare a creanţelor, conform căreia este pregătită o analiză a creanţelor la data bilanţului. Aceste conturi sunt ordonate după numărul de zile sau luni de la scadenţă. Pe baza experienţei anterioare a SC ................. SRL sau pe baza altor statistici sau informaţii disponibile, procentele de ajustare a valorii creanţelor îndoielnice sunt aplicate fiecăreia din aceste sume agregate, procentele mai mari fiind aplicate conturilor mai vechi. Pentru evidenta creantelor si datoriilor, SC ................. SRL respecta legislatia in materie, respectiv OUG 77/1999 cu modificarile si completarile ulterioare. 3.4 CASA ŞI CONTURI LA BĂNCI Conturile la bănci cuprind: Valorile de încasat (cecurile şi efectele comerciale depuse la bănci) Page 27 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Disponibilităţile în lei şi valută Dobânzile aferente disponibilităţilor în conturile curente si depozitelor Sumele virate sau depuse la bănci ori prin mandat poştal, pe bază de documente prezentate SC ................. SRL şi neapărute încă în extrasele de cont, se înregistrează într-un cont distinct. Conturile la bănci se dezvoltă analitic pe fiecare bancă. Dobânzile de încasat, aferente disponibilităţilor aflate în conturi la bănci se înregistrează distinct faţă de cele de plătit, aferente creditelor acordate de bănci în conturile curente, precum şi cele aferente creditelor bancare pe termen scurt. Dobânzile de plătit şi de încasat, aferente exercitiului financiar în curs se înregistrează la cheltuilei finaciare sau venituri financiare, după caz. Evidenţa disponibilităţilor aflate în bănci, casierie şi a mişcării acestora, ca urmare a încasărilor şi plăţilor efectuate se ţine distinct în lei şi valută. Operaţiunile privind încasările şi plăţile în valută se evidenţiază la cursul zilei comunicat de BNR. Operaţiunile de vânzare – cumpărare de valută se înregistreză la cursul utilizat de banca comercială la care se efectuează licitaţia cu valută, fără ca acestea să genereze în contabilitate diferenţe de curs valutar. La încheierea exerciţiului financiar, diferenţele de curs valutar rezultate din evaluarea disponibilităţilor în valută şi a altor valori de trezorerie (titluri de stat, acreditive, depozite pe termen scurt în valută) la cursul de schimb comunicat de BNR, valabil la data încheierii exerciţiului financiar, se înregistrează în conturile de venituri sau cheltuieli, după caz. Sumele depuse la bănci şi sumele în numerar, puse la dispoziţia personalului sau a terţilor, în vederea efectuării unor plăţi în favoarea SC ................. SRL se evidenţiază în conturi dostincte. În contul de viramente interne se înregistrează transferurile de disponibilităţi băneşti între conturile la bănci precum şi între conturile la bănci şi casieria SC ................. SRL. Operaţiunile financiare în lei sau valută se efectuează cu respectarea regulamentelor BNR şi a altor reglementări emise în acest scop. La finele fiecărei luni, disponibilităţile în valută provenite din fonduri cu finantare europeana se evalueaza la cursul de schimb comunicat de BNR, iar diferentele rezultate fata de cursul de schimb valabil la data inregistrarii acestor disponibiltati, se înregistrează în conturile de venituri sau cheltuieli, după caz. Pentru efectuarea operatiunilor in numerar, SC ................. SRL respecta prevederile legale, respectiv OG 15/1996, cu modificarile ulterioare, precum si Legea privind prevenirea spalarii banilor. 3.5 INVESTIŢII PE TERMEN SCURT Investiţiile pe termen scurt reprezintă actiunile tranzactionate la bursa în vederea realizării unui excedent pe termen scurt. La intrarea în societate, investiţiile pe termen scurt se evaluează la costul de achiziţie sau la valoarea stabilită potrivit contractelor. La ieşirea din gestiune a investiţiilor pe termen scurt, acestea se evaluează aplicând: Metoda FIFO (primul intrat- primul ieşit) La data bilanţului, valorile mobiliare pe termen scurt admise la tranzacţionare pe o piaţă reglementată se evaluează la valoarea de cotaţie din ultima zi de tranzacţionare , iar cele netranzacţionate la costul istoric mai puţin eventualele ajustări pentru pierdere de valoare. Valorile mobiliare pe termen lung se evaluează la costul istoric mai puţin eventualele ajustări pentru pierdere de valoare. Pentru deprecierea investiţiilor pe termen scurt, se înregistrează pe seama cheltuielilor, ajustări pentru pierdere de valoare. La sfârşitul fiecărui exerciţiu financiar, ajustările pentru pierdere de valoare înregistrate anterior se reanalizează şi se suplimentează, se diminuează sau se anulează, după caz. La ieşirea din societate a investiţiilor pe termen scurt, eventualele ajustări pentru pierderi de valoare se anulează.
Page 28 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
CAPITOLUL IV POLITICI CONTABILE PRIVIND DATORIILE PE TERMEN SCURT 4.1 Definiţii, clasificări Datorie. O obligaţie prezentă a SC ................. SRL care derivă din evenimentele din trecut şi a cărei compensare se preconizează să rezulte dintr-o ieşire din societate a unor resurse care reprezintă beneficii economice. Datoriile reprezintă angajamente financiare ale debitorilor cu privire la sume de bani sau bunuri cuvenite creditorilor şi reprezintă surse atrase de unitatea patrimonială la finanţarea activităţii de exploatare a acesteia. O datorie trebuie clasificată ca datorie pe termen scurt, denumită şi datorie curentă atunci când: a) se aşteaptă să fie decontată în cursul normal al ciclului de exploatare al SC ................. SRL, sau b) este exigibilă în termen de 12 luni de la data bilanţului. Toate celelate datorii trebuie clasificate ca datorii pe termen lung. Datoriile sunt elemente patrimoniale de pasiv care se constituie la apariţia lor şi se lichidează la plata lor. Datoriile sunt clasificate după mai multe criterii: 1. După natura operaţiilor care le generează: - datorii comerciale; - datorii financiare; - datorii fiscale; - datorii salariale şi sociale; o alte datorii. 2. După obiectul datoriilor: - datorii faţă de furnizori; - datorii faţă de clienţi pentru avansurile primite de la aceştia; - datorii faţă de buget; - datorii din efecte de comerţ; - datorii faţă de salariaţi; - datorii faţă de asigurările şi protecţia socială; - datorii faţă de acţionari; - datorii faţă de entităţi afiliate; - alte datorii. Prin specificul lor, datoriile sunt reprezentate de o multitudine de persoane juridice sau fizice, a căror urmărire individuală se realizează prin organizarea contabilităţii analitice. Spre deosebire de activele circulante materiale, activele circulante de natura creanţelor, ca şi pasivele de natura datoriilor, se urmăresc în desfăşurarea lor analitică numai valoric. În contabilitatea furnizorilor se înregistrează operaţiunile privind cumpărările, respectiv achiziţiile de mărfuri şi produse, de lucrări şi servicii, precum şi alte operaţiuni similare efectuate. Avansurile primite de la clienţi se înregistrează în conturi distincte. Operaţiunile privind cumpărările pe baza efectelor comerciale se înregistrează în contabilitate în conturile corespunzătoare de efecte de plătit. Efectele comerciale scontate neajunse la scadenţă se înregistrează extrabilanţier şi se menţionează în notele explicative la situaţiile financiare. Contabilitatea furnizorilor şi a celorlalte datorii se ţine pe categorii, precum şi pe fiecare persoană fizică sau juridică. În acest sens, în contabilitatea analitică, furnizorii se grupează pe categoriile interni şi externi, iar în cadrul acestora pe termene de plată. Contabilitatea decontărilor cu personalul cuprinde drepturile salariale, sporurile, adaosurile, premiile din fondul de salarii, indemnizaţiile pentru concediile de odihnă, precum şi cele pentru incapacitate temporară de muncă, plătite din fondul de salarii şi alte drepturi în bani şi/sau în natură datorate de societate personalului pentru munca prestată. Drepturile de personal neridicate în termenul legal se înregistrează într-un cont distinct, pe prsoane
Page 29 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Sumele datorate şi neachitate personalului, aferente exerciţiului în curs, se înregistrează ca alte datorii în legătură cu personalul. Reţinerile din salariul personalului pentru cumpărări cu plata în rate, chirii sau alte obligaţii ale salariaţilor, datorate terţilor, se efectuează numai în baza unor titluri executorii sau ca urmare a unor relaţii contractuale. Contabilitatea decontărilor privind contribuţiile sociale cuprinde obligaţiile pentru contribuţia la asigurări sociale, şomaj şi la asigurările de sănătate. În cadrul decontărilor cu bugetul şi fondurile speciale se cuprind: impozitul pe excedentul aferent activitilor economice, taxa pe valoarea adăugată, impozitul pe veniturile de natura salariilor, alte impozite, taxe şi vărsăminte asimilate datorate bugetului de stat sau bugetelor locale. Datoriile SC ................. SRL faţă de alţi terţi se înregistrează în conturile de creditori diverşi. În notele explicative se menţionează sumele datorate de societate care devin exigibile într-o perioadă mai mare de cinci ani, precum şi valoarea totală a datoriilor SC ................. SRL acoperite cu garanţii reale depuse de aceasta, cu indicarea naturii şi formei garanţiilor. Aceste informaţii trebuie prezentate distinct pentru fiecare element bilanţier de natura datoriilor, potrivit formatului de bilanţ.
4.2 Evaluare Evaluarea datoriilor se face la valoarea nominală înscrisă în documentele care consemnează apariţia lor. Diferenţele de curs valutar care apar cu ocazia decontării datoriilor în valută la cursuri diferite faţă de cele la care au fost înregistrate iniţial pe parcursul perioadei sau faţă de cele la care au fost raportate în situaţiile financiare anuale anterioare trebuie recunoscute ca venituri sau cheltuieli în perioada în care apar. Atunci când datoria în valută este decontată într-un exerciţiu financiar ulterior, diferenţa de curs valutar recunoscută în fiecare exerciţiu financiar, care intervine până la data decontării, se determină ţinând seama de modificarea cursurilor de schimb survenită în cursul fiecărui exerciţiu financiar. Pentru datoriile exprimate în lei, a căror decontare se face în funcţie de cursul unei valute, eventualele diferenţe favorabile sau nefavorabile care rezultă din evaluarea acestora se înregistrează la venituri sau cheltuieli financiare, după caz. La fiecare dată a bilanţului datoriile exprimate în valută trebuie evaluate utilizând cursul de schimb comunicat de BNR şi valabil la data încheierii exerciţiului financiar.
CAPITOLUL V POLITICI CONTABILE PRIVIND DATORIILE PE TERMEN LUNG 5.1 Definiţii, clasificări Datoriile pe termen lung reprezintă sacrificii viitoare de beneficii economice care trebuie plătite pe o perioadă mai mare de un an sau de un ciclu economic. Datoria pe termen lung include împrumuturi din emisiuni de obligaţiuni şi prime de rambursare a acestora, credite bancare pe termen mediu şi lung, obligaţii din contractele de leasing, sume datorate entităţilor afiliate şi entităţilor cu care compania este legată prin interese de participare, alte împrumuturi şi datorii asimilate şi dobânzile aferente acestora, pensii şi obligaţii amânate din planurile de contribuţii, impozit pe excedent amânat. Împrumuturile din emisiunile de obligaţiuni reprezintă contravaloarea obligaţiunilor emise potrivit legii. În cadrul acestora, trebuie evidenţiate distinct împrumuturile din emisiuni de obligaţiuni convertibile. Datoriile privind concesiunile şi alte datorii similare se referă la bunurile preluate cu acest titlu de către SC ................. SRL primitoare, potrivit contractelor încheiate. La sfârşitul perioadei contractului de concesiune, bunurile se restituie proprietarului, situaţie în care are loc anularea datoriilor corespunzătoare privind concesiunea. SC ................. SRL trebuie să menţină clasificarea datoriilor pe termen lung purtătoare de dobândă în această categorie, chiar şi atunci când acestea sunt exigibile în 12 luni de la data bilanţului dacă: termenul iniţial a fost pentru o perioadă mai mare de 12 luni; există un acord de refinanţare sau de reeşalonare a plăţilor, care este încheiat înainte de data bilanţului. Page 30 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
5.2 Evaluare Evaluarea datoriilor se face la valoarea nominală înscrisă în documentele care consemnează apariţia lor. Diferenţele de curs valutar care apar cu ocazia decontării datoriilor în valută la cursuri diferite faţă de cele la care au fost înregistrate iniţial pe parcursul perioadei sau faţă de cele la care au fost raportate în situaţiile financiare anuale anterioare trebuie recunoscute ca venituri sau cheltuieli în perioada în care apar. Atunci când datoria în valută este decontată într-un exerciţiu financiar ulterior, diferenţa de curs valutar recunoscută în fiecare exerciţiu financiar, care intervine până la data decontării, se determină ţinând seama de modificarea cursurilor de schimb survenită în cursul fiecărui exerciţiu financiar. Pentru datorile exprimate în lei, a căror decontare se face în funcţie de cursul unei valute, eventualele diferenţe favorabile sau nefavorabile care rezultă din evaluarea acestora se înregistreză la venituri sau cheltuieli financiare, după caz. La finele fiecărei luni, datoriile în valută se evaluează la cursul de schimb al pieţei valutare, comunicat de Banca Naţională a României din ultima zi bancară a lunii în cauză. Diferenţele de curs înregistrate se recunosc în contabilitate la venituri sau cheltuieli din diferenţe de curs valutar, după caz. Prevederile de mai sus se aplică şi datoriilor exprimate în lei, a căror decontare se face în funcţie de cursul unei valute. În acest caz, diferenţele înregistrate se recunosc în contabilitate la alte venituri financiare sau alte cheltuieli financiare, după caz
CAPITOLUL VI POLITICI CONTABILE PRIVIND PROVIZIOANELE 6.1 Definiţii, concepte-cheie În vederea înţelegerii politicilor contabile privind provizioanele, trebuie avute în vedere următoarele concepte-cheie: Provizion. Datorie cu moment de apariţie sau valoare incerte. Provizioanele se pot distinge de alte datorii cum ar fi furnizorii şi angajamentele pentru că există o incertitudine asupra momentului sau valorii cheltuielilor viitoare necesare pentru stingerea obligaţiei. Datorie. O obligaţie prezentă a SC ................. SRL care rezultă din evenimente trecute, a cărei stingere se aşteaptă să dea naştere unei ieşiri de resurse încorporatoare de beneficii economice din societate. Eveniment angajat. Evenimentul care generează o obligaţie legală sau implicită, astfel încât SC ................. SRL trebuie să onoreze obligaţia respectivă. Obligaţie legală. Obligaţia care rezultă dintr-un contract din legislaţie sau din alt efect al legii. Obligaţie constructivă. Apare doar când ambele condiţii de mai jos sunt îndeplinite: SC ................. SRL a precizat către terţe părţi, cutumiar, prin intermediul unor politici publicate sau al unei declaraţii curente suficient de precise, că va accepta anumite responsabilităţi. ca rezultat, SC ................. SRL a indus o aşteptare validă, în rândul acelor terţe părţi, ca-şi va îndeplini acele responsabilităţi. Contract oneros. Acel contract în care costurile inerente pentru îndeplinirea obligaţiilor contractuale depăşesc beneficiile economice ce se asteaptă a fi obţinute în baza lui. Restructurare. Un program elaborat şi controlat de conducere care modifică, în mod semnificativ, fie obiectul de activitate, fie maniera de desfăşurare a activităţii. Un provizion este o datorie cu exigibilitate sau valoare incertă.
6.2 Recunoaştere Un provizion trebuie recunoscut doar atunci când: SC ................. SRL are o obligaţie prezentă (legală sau constructivă) ca rezultat al unui eveniment anterior (eveniment obligativ), este probabil necesară o ieşire de resurse încorporatoare de beneficii economice pentru stingerea obligaţiei, şi poate fi făcută o estimare rezonabilă a valorii obligaţiei. Page 31 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Un eveniment trecut se consideră că dă naştere unei obligaţii prezente dacă este o probabilitate mai mare de 50% să existe o obligaţie prezentă la data bilanţului, adica probabilitatea ca obligaţia să apară este mai mare decat probabilitatea ca ea să nu apară. Provizioanele nu pot depăşi ca valoare sumele care sunt necesare stingerii obligaţiei curente la data bilanţului. Nu se recunosc provizioane pentru pierderile viitoare din exploatare. Se vor recunoaşte ca provizioane doar acele obligaţii generate de evenimente anterioare care sunt independente de acţiunile viitoare ale SC ................. SRL. Obligaţia prezentă în baza unui contract oneros trebuie recunoscută şi evaluată ca provizion. Provizionele se constituie pentru elemente cum sunt: litigii, amenzi şi penalităţi, despăgubiri, daune şi alte datorii incerte; cheltuielile legate de activitatea de service în perioada de garanţie şi alte cheltuieli privind garanţia aordată clienţilor; acţiuni de restructurare ; pensii şi obligaţii similare; impozite; alte provizioane. Contabilitatea provizioanelor se ţine pe feluri, în funcţie de natura, scopul sau obiectul pentru care au fost constituite. Provizionul pentru restructurare este recunoscut atunci când sunt îndeplinite condiţiile normale de recunoaştere a acestuia, respectiv în următoarele condiţii : vânzarea sau încetarea activităţii unei părţi a afacerii ; închiderea unor sedii ale SC ................. SRL; modificări în structura conducerii; reorganizări fundamentale care au un effect semnificativ în activitatea SC ................. SRL. Provizionul pentru impozite se constituie pentru sumele viitoare de plată datorate bugetului de stat, în condiţiile în care sumele respective nu apar reflectate ca datorie în relaţia cu bugetul de stat.
6.3 Estimare Provizioanele trebuie să fie strict corelate cu riscurile şi cheltuielile estimate. Pentru stabilirea existenţei unei obligaţii curente la data bilanţului, trebuie luate în considerare toate informaţiile disponibile. Valoarea recunoscută ca provizion trebuie să fie cea mai bună estimare la data bilanţului a costurilor necesare stingerii obligaţiei curente. Acolo unde efectul valorii în timp a banilor este semnificativ, valoarea provizionului reprezintă valoarea actualizată a cheltuielilor estimate a fi necesare pentru stingerea obligaţiei. Câştigurile rezultate din cedarea preconizată a activelor nu trebuie luate în considerare în evaluarea unui provizion. Daca se estimează că o parte sau toate cheltuilile legate de un provizion vor fi rambursate de o terţă parte, rambursarea trebuie recunoscută numai în momentul în care este sigur că va fi primită. Rambursarea trebuie considerată ca un activ separat. Provizioanele trebuie revăzute la fiecare dată a bilanţului şi ajustate astfel încat să reflecte cea mai bună estimare curentă. În cazul în care, pentru stingerea unei obligaţii, nu mai este probabilă o ieşire de resurse, provizionul trebuie anulat prin reluare la venituri. Provizionul va fi utilizat numai în scopul pentru care a fost constituit iniţial.
6.4 Prezentare şi descriere În situaţiile financiare se prezintă următoarele informaţii referitoare la provizioane: o reconciliere, detaliată pe elemente, a valorii contabile la începutul şi sfârşitul perioadei contabile, inclusive majorările şi diminuările în cursul exerciţiului financiar; comparativele nu sunt necesare; o scurtă descriere a naturii obligaţiei şi momentul estimat al ieşirilor de beneficii economice rezultate; o precizare privind incertitudinile asupra valorii sau momentului apariţiei ieşirilor respective;
Page 32 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
valoarea rambursărilor anticipate, specificând valoarea activelor recunoscute pentru rambursările respective.
CAPITOLUL VIII POLITICI CONTABILE PRIVIND CAPITALURILE PROPRII Capitalurile datorilor. Capitalurile capital rezervele rezultatul rezultatul
proprii reprezintă acumularile SC ................. SRL, după deducerea tuturor proprii cuprind:
reportat exerciţiului financiar.
8.1 CAPITAL Capitalul este reprezentat de capitalul social al SC ................. SRL si poate fi creat prin repartizari din rezultatul pozitiv nerepartizat.
8.2 REZERVE DIN REEVALUARE Plusul sau minusul rezultat din reevaluarea imobilizărilor corporale trebuie reflectat în debitul sau creditul contului „Rezerve din reevaluare” după caz, cu respectarea prevederilor privind reevaluarea imobilizărilor corporale. Diminuarea rezervelor din reevaluare poate fi efectuată numai în limita soldului creditor existent şi numai în condiţiile prezentate la capitolul „Active imobilizate”. Rezervele din reevaluarea imobilizărilor corporale au caracter nedistribuibill.
8.3 ALTE REZERVE Contabilitatea rezervelor se ţine pe categorii de rezerve: rezerve statutare sau contractuale; alte rezerve; Rezervele statutare sau contractuale se constituie anual din excedentul net al SC ................. SRL, conform prevederilor din actul constitutiv al acesteia. Alte rezerve pot fi constituite facultativ pe seama excedentului net pentru acoperirea pierderilor contabile sau în alte scopuri, potrivit hotărârii adunării generale a membrilor SC ................. SRL cu respectarea prevederilor legale.
CAPITOLUL IX POLITICI CONTABILE PRIVIND VENITURILE, CHELTUIELILE SI REZULTATUL FINANCIAR 9.1 VENITURI 9.1.1 Definiţii, clasificări Veniturile reprezintă creşteri de avantaje economice, intervenite în cursul exerciţiului, care au generat o majorare a capitalurilor proprii. În categoria veniturilor se includ atât sumele încasate sau de încasat în nume propriu de către societate din activităţile curente, cât şi câştigurile din orice sursă. Sumele colectate de societate în numele unor terţe părţi, inclusiv în cazul contractelor de mandat sau comision, nu reprezintă venit din activitatea curentă. În această situaţie, veniturile din activitatea curentă sunt reprezentate de comisioanele cuvenite. - Veniturile din activitati economice cuprind, dar nu sunt limitate la: Venituri din lucrari executate si servicii prestate; Venituri din studii si cercetari; Venituri din redevente, locatii de gestiune si chirii; Venituri din vanzarea marfurilor; Venituri din activitati diverse; Variatia stocurilor; Page 33 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Venituri din productia de imobilizari necorporale; Venituri din productia de imobilizari corporale; Venituri din subventii de exploatare; Alte venituri din exploatare: venituri din despagubiri, amenzi si penalitati;venituri din donatii si subventii primite;venituri din vanzarea activelor si alte operatii de capital; venituri din subventii pentru investitii; alte venituri din exploatare; Venituri financiare; Venituri din provizioane Venituri din subventii pentru evenimente extraordinare si altele similare. 9.1.2 Recunoaşterea veniturilor Criteriile generale de recunoaştere a veniturilor sunt următoarele: - este probabil ca SC ................. SRL să beneficieze de avantaje economice din operaţia realizată; - marimea veniturilor să poată fi măsurată cu fiabilitate. Venituri din prestarea de servicii Pentru înregistrarea în contabilitate, trebuie să poată fi măsurat gradul de avansare de manieră fiabilă. Prestările de servicii implică, în general, executarea de către societate a unei sarcini convenite contractual ,într-o perioadă de timp prestabilită. Serviciile pot să fie prestate într-un singur exerciţiu sau pe parcursul mai multor exerciţii. Atunci când rezultatul unei tranzacţii ce implică prestarea de servicii poate fi estimat în mod fiabil, venitul asociat tranzacţiei trebuie să fie recunoscut în funcţie de gradul de execuţie a contractului, la data încheierii acestuia. Rezultatul unei tranzacţii poate să fie estimat fiabil atunci când sunt îndeplinite următoarele condiţii: - suma veniturilor poate fi estimată fiabil; - este probabil ca beneficiile economice asociate tranzacţiei să intre în întreprindere; - stadiul de execuţie al contractului, la data bilanţului, poate să fie evaluat cu fiabilitate; o costurile apărute pe parcursul contractului pot fi evaluate în mod fiabil. Venituri din vânzări de bunuri În contabilitate, veniturile din vânzări de bunuri se înregistrează în momentul predării bunurilor către cumpărător, al livrării lor pe baza facturii sau în alte condiţii prevăzute în contract, care atestă transferul dreptului de proprietate asupra bunurilor respective, către clienţi. Veniturile din vânzarea bunurilor se recunosc în momentul în care sunt îndeplinite următoarele condiţii: a) SC ................. SRL a transferat la cumpărător principalele riscuri şi avantaje inerente proprietăţii
b) SC ................. SRL nu conservă nici participarea la gestiune şi nici controlul efectiv al bunurilor cedate; c) costurile angajate sau de angajat, ce vizează operaţia, pot să fie măsurate în mod fiabil. În general, transferul riscurilor şi avantajelor legate de proprietate coincide cu transferul dreptului de proprietate (livrarea).Totuşi, acest transfer poate să fie decalat în timp, în special în următoarele cazuri: o vânzătorul rămâne obligat din cauza unei execuţii nesatisfăcătoare, neacoperită prin clauze privind garanţia; o realizarea veniturilor din vânzarea bunurilor este subordonată revânzării acesteia de către cumpărător; o bunurile sunt livrate sub rezerva instalării lor, această din urmă operaţie repreyentând o parte importantă a contractului, însă nesatisfăcută de vânzător; o cumpărătorul are dreptul să anuleze cumpărarea pentru un motiv precizat în contractul de vânzare, probalitatea de returnare a bunurilor la vânzător fiind incertă. În toate aceste cazuri, tranzacţia nu constituie o vânzare şi nu este constatat nici un venit. Venituri din dobânzi, redevenţe şi dividende a) Dobânzile se recunosc periodic, în mod proporţional, pe măsura generării venitului respectiv, pe baza contabilităţii de angajamente; acestea sunt contabilizate în funcţie de timpul scurs şi pe baza randamentului efectiv al activului; Page 34 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
b) Redevenţele se recunosc pe baza contractelor de angajamente, pe măsura ce sunt achiziţionate, conform contractului. c) Dividendele se recunosc atunci când este stabilit dreptul acţionarului de a încasa (de a percepe) suma respectivă. Veniturile din reluarea provizioanelor, respectiv a ajustărilor pentru depreciere sau pierdere de valoare se evidenţiază distinct in funcţie de natura acestora. Diminuarea sau anularea provizioanelor, respectiv a ajustărilor pentru depreciere sau pierdere de valoare se efectuează prin înregistrarea la venituri, în cazul în care nu se mai justifică menţinerea acestora , sau în momentul în care are loc realizarea riscului sau cheltuiala devine exigibilă. 9.1.3 Evaluarea veniturilor Veniturile trebuie să fie evaluate la valoarea justă a elementelor primite sau de primit în contrapartidă, după deducerea reducerilor comerciale. Determinarea venitului este uşurată atunci când contrapartida se prezintă sub formă de lichidităţi sau echivalente de lichidităţi. În cazul vânzărilor pe credit,o parte a preţului de vânzare corespunde remunerării creditului acordat şi se înregistrează ca venit finaciar determinat: -fie prin diferenţa faţă de preţul utilizat în condiţiile încare plata s-ar fi făcut imediat; -fie prin actualizarea încasărilor viitoare la rata dobânzii pe care ar procura-o un activ financiar de risc echivalent cu cel al cumpărătorului. Venitul din vânzare este contabilizat la nivelul valorii exigibile la scadenţă, iar scontul de decontare este considerat de vânzător o cheltuială financiară.
9.2 CHELTUIELI Cheltuielile SC ................. SRL reprezintă valorile plătite sau de plătit pentru: consumuri de stocuri; lucrări executate şi servicii prestate de care beneficiază societatea; cheltuieli cu personalul; executarea unor obligaţii legale sau contractuale. Pierderile reprezintă reduceri ale beneficiilor economice şi pot rezulta sau nu ca urmare a desfăşurării activităţii curente a SC ................. SRL. Acestea nu diferă ca natură de alte tipuri de cheltuieli. În cadrul cheltuielilor exerciţiului financiar se cuprind, de asemenea, provizioanele, amortizările şi ajustările pentru depreciere sau pierdere de valoare reflectate. Contabilitatea cheltuielilor se tine atat pe elemente de cheltuieli, conform clasificatiei din planuri de conturi, cat si pe tipuri de activitati, astfel: a) cheltuieli aferente activitatilor economice; b) cheltuieli comune; a) Cheltuieli aferente activitatilor economice, simbolizate in evidenta contabila ”cuprind, dar nu sunt limitate la: Cheltuielile de exploatare care includ: cheltuielile cu materiile prime şi materialele consumabile; costul de achiziţie al obiectelor de inventar consumate; costul de achiziţie al materialelor nestocate, imputate direct asupra cheltuielilor; contravaloarea energiei şi apei consumate; valoarea animalelor şi păsărilor; costul mărfurilor vândute şi al ambalajelor; cheltuielile cu lucrările şi serviciile executate de terţi, redevenţe, locaţii de gestiune şi chirii; prime de asigurare; studii şi cercetări; cheltuieli cu alte servicii executate de terţi; comisioane şi onorarii; cheltuieli de protocol, reclamă şi publicitate; transportul de bunuri şi personal; deplasări, detaşări şi transferări; cheltuieli poştale şi taxe de telecomunicaţii, cheltuieli cu servicii bancare şi altele; cheltuieli cu personalul (salarii, asigurările şi protecţia socială şi alte cheltuieli cu personalul, suportate de societate); cheltuieli de exploatare privind provizioanele, amortizările şi ajustările pentru depreciere sau pierdere de valoare; cheltuieli cu impozitul pe profit şi alte impozite, calculate potrivit legii; alte cheltuieli de exploatare (pierderi din creanţe şi debitori diverşi; despăgubiri, amenzi şi penalităţi; donaţii şi alte cheltuieli similare; cheltuieli privind activele cedate şi alte operaţii de capital). Cheltuielile financiare cuprind: pierderi din creanţe legate de participaţii; -
Page 35 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
pierdere
cheltuieli privind investiţiile financiare cedate; diferenţele nefavorabile de curs valutar; dobânzile privind exerciţiul financiar în curs; sconturile acordate clienţilor; pierderi din creanţe de natură financiară; cheltuieli financiare privind provizioanele, amortizările şi ajustările pentru depreciere sau de valoare; Cheltuielile extraordinare se referă la calamităţi naturale şi alte evenimente extraordinare. b) Cheltuielile comune sunt acele elemente de cheltuieli care nu pot fi alocate direct pe tip de activitate, respectiv acele elemente care contribuie deopotriva atat la realizarea activitatilor fara scop patrimionial cat si la realizarea activitatilor economice. Lunar, cheltuielile comune se aloca pe tip de activitate pe baza unei chei de repartizare. Cheia de repartizare a cheltuielilor comune pe tipuri de activitati este reprezentata de ponderea lunara a veniturilor aferente fiecarui tip de activitate in total venituri. La finele anului, cheia de repartizare se recalculeaza la nivelul ponderii veniturilor anuale pe tipuri de activitati in total venituri, si se recalculeaza repartizarea cheltuielilor comune pe tipuri de activitati, respectiv: -pentru activitati economice Cheltuielile comune repartizate pentru activitatile economice = Venituri anuale din activitati economice / Total venituri * Total cheltuieli comune.
9.3 REZULTAT Rezultatul financiar (profit sau pierdere) se stabileşte cumulat de la începutul exerciţiului financiar. Rezultatul definitiv al exerciţiului financiar se stabileşte la închiderea acestuia şi este reprezentat de soldul final al contului de profit şi pierdere. Repartizare profitului se înregistrează în contabilitate pe destinaţii, după aprobarea situaţiilor financiare anuale. Repartizarea profitului se face în conformitate cu prevederile legale în vigoare. Pierderea contabilă reportată se acoperă din profitul exerciţiului financiar şi cel reportat, si din rezerve, potrivit hotărârii adunării generale a asociaţilor/acţionarilor, cu respectarea prevederilor legale.
CAPITOLUL X ANGAJAMENTE ŞI ALTE ELEMENTE EXTRABILANŢIERE 10.1 Definiţii, generalităţi Drepturile şi obligaţiile, precum şi unele bunuri care nu pot fi integrate în activele şi pasivele SC ................. SRL se înregistrează în contabilitate în conturi în afara bilanţului (elemente extrabilanţiere). În această categorie se includ: - angajamente (giruri, garanţii, cauţiuni) acordate sau primite; - imobilizări corporale luate cu chirie; - valori materiale în păstrare sau în custodie; - debitori scoşi din activ şi urmăriţi în continuare; - locaţii de gestiune, chirii şi alte datorii asimilate; - efecte scontate şi neajunse la scadenţă; - active şi datorii contingente. Activ contingent. Un activ posibil care este generat de evenimente din trecut şi a cărui existenţă va fi confirmată doar de apariţia sau absenţa unuia sau mai multor evenimente viitoare care nu sunt în totalitate sub controlul SC ................. SRL. SC ................. SRL nu trebuie să recunoască activele contingente. Prezentarea acestora se realizează când este probabilă o intrare de beneficii economice. Activele contingente apar din evenimete neprogramate sau neaşteptate care dau naştere posibilităţii unui flux de intrare de beneficii economice. (ex.un drept de creanţă (despăgubire) ce poate rezulta dintr-un litigiuîn instanţă în care este implicată SC ................. SRL şi al cărui rezultat este incert). Activele contingente trebuie să fie permanent evaluate pentru a ne asigura că evoluţiile sunt reflectate corect în situaţiile financiare. (ex.dacă devine posibilă producerea Page 36 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
fluxului de intrare de beneficii economice, activul şi venitul aferent trebuie recunoscute în situaţiile financiare ale perioadei în care are loc modificarea). Dacă, totuşi fluxul de intrare de beneficii economice a devenit probabil (în loc de posibil) atunci ar trebui prezentat drept un activ contingent. Datorie contingentă. O obligaţie care este fie: O obligaţie posibilă generată de evenimente din trecut, a cărui rezultat va fi confirmat doar de apariţia sau de absenţa unuia sau mai multor evenimente viitoare care nu sunt în totalitate sub controlul întreprinderii raportoare; fie O obligaţie prezentă care este generată de evenimente din trecut şi nu este recunoscută, fie pentru că nu este probabil să fie necesară o ieşire de resurse pentru a deconta respectiva obligaţie, fie pentru că valoare obligaţiei nu poate fi evaluată cu o credibilitate suficientă. SC ................. SRL nu trebuie să recunoscă o datorie contingentă. Trebuie însă să prezinte datoria contingentă dacă probabilitatea ieşirii de resurse încorporatoare de beneficii economice nu este îndepărtată. Datoriile contingente sunt evaluate continuu pentru a determina dacă ieşirea de resurse încorporatoare de beneficii economice a devenit probabilă. O dată devenită probabilă pentru un element recunoscut anterior ca datorie contingentă, este recunoscut provizionul. Trebuie făcută distincţia între datorii contingente şi datorii estimate, cu toate că amblele implică o incertitudine care va fi clarificată de evenimente viitoare. Totuşi există o estimare din cauza incertitudinii privind valaorea implicată de un eveniment care impune o recunoaştere contabilă.(ex. amortizarea este o estimare, dar nu este o contingenţă deoarece faptul real al deprecierii fizice este recunoscut, cu toate că valoarea este obţinută printr-o metodă contabilă de presupunere). În vederea înţelegerii politicilor contabile privind datoriile şi activele contingente, trebuie avute în vedere următoarele concepte-cheie: Datorie. O obligaţie prezentă a SC ................. SRL raportoare care derivă din evenimentele din trecut şi a cărei compensare se preconizează să rezulte dintr-o ieşire din societate a unor resurse care reprezintă beneficii economice. Datorii curente. Obligaţiile SC ................. SRL a căror lichiditate se aşteaptă să necesite utilizarea resurselor existente, obligaţiile care sunt scadente la vedere sau vor fi scadente la vedere într-un interval de 1 an sau în intervalul ciclului de exploatare. Datorii estimate. Obligaţii a căror existenţă este cunoscută, cu toate că este posibil să nu se cunoască creditorul, iar valoarea şi momentul plăţii să fie incerte. Evenimente ulterioare datei bilanţului. Evenimentele care au loc după încheierea exerciţiului financiar al SC ................. SRL (data bilanţului) şi până la data la care sunt autorizate pentru emitere situaţiile financiare anuale, fapt care ar conduce fie la ajustarea situaţiilor financiare fie la prezentarea informaţiilor. Eveniment care obligă. Un eveniment care generează o obligaţie legală sau implicită care face ca SC ................. SRL să nu aibă nici o altă alternativă realistă decât decontarea obligaţiei respective. Data autorizării. Data la care situaţiile financiare ar fi considerate ca fiind autorizate legal pentru emitere. Contract oneros. Un contract în care costurile inevitabile de îndeplinire a obligaţiei, în conformitate cu contractul, depăşesc beneficiile economice care se preconizează să fie primite în urma acelui contract. Ciclu de exploatare. Perioada de timp medie care este necesară unei entităţi pentru a converti stocurile în creanţe şi apoi în numerar. Pierdere posibilă. O pierdere incertă care se bazează pe apariţia unui eveniment sau a unor evenimente viitoare a căror probabilitate de apariţie este mai mult decât îndepărtată, dar mai puţin decât posibilă. Pierdere probabilă. O pierdere incertă care se bazează pe apariţia unui eveniment sau a unor evenimente viitoare care probabil vor avea loc. Pierdere îndepărtată. O pierdere incertă care se bazează pe apariţia unui eveniment sau a unor evenimente viitoare a căror posibilitate de apariţie este foarte mică. Provizion. Datorie cu moment de apariţie sau valoare incerte. Provizioanele se pot distinge de alte datorii cum ar fi furnizorii şi angajamentele pentru că există o incertitudine asupra momentului sau valorii cheltuielilor viitoare stingerii obligaţiei.
Page 37 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
10.2 Prezentarea informaţiilor SC ................. SRL trebuie să prezinte, pentru fiecare clasă de datorii contingente, la data bilanţului, o scurtă descriere a naturii datoriei contingente, şi acolo unde este posibil, o estimare a efectului său financiar, evaluată în acelaşi fel ca si provizioanele, o indicare a incertitudinilor aferente valorii sau momentului producerii oricăriu flux de ieşire, precum şi posibilitatea oricărei rambursări. În cazul activelor contingente, când este probabil un flux de intrare de beneficii economice, SC ................. SRL trebuie să prezinte o scurtă descriere a naturii activelor contingente la data bilanţului, şi acolo unde este posibil, o estimare a efectului lor financiar evaluat utilizând aceleaşi principii ca şi pentru provizioane.
CAPITOLUL XI PROCEDURI CONTABILE 11.1 Generalitati Cadrul legislativ Procedurile contabile elaborate in cadrul SC ................. SRL respecta prevederile OMFP 2861/2009 cu privire la precizarile legate de procedurile de inventariere, prevederile OMEF 3512/2009 si prevederile OMFP 2226/2006 cu privire la precizarile legate de documentele financiar contabile, precum si prevederile Legii contabilitatii 82/1991 republicata, modificata si completata cu OUG 37/2011 si ale OMFP 3055/2009 cu privire la precizarile legate de principiile contabile, bazele, conventiile, practicile si regulile de recunoastere, evaluare, scoatere din evidenta si prezentare a elementelor in situatiile financiare anuale. Setul de politici si proceduri contabile cuprinde toate elementele prevazute de actele normative in vigoare si este realizat pe baza analizei activitatii departamentului contabil al societatii, in functie de precizarile si explicatiile managementului societatii si in conformitate cu prevederile legale. Procedurile de lucru reprezinta totalitatea pasilor ce trebuie urmati, metodelor de lucru stabilite si regulilor de aplicat, in vederea realizarii sarcinilor, exercitarii competentelor si angajarii responsabilitatilor in cadrul Sc ................. Srl. Definite pentru fiecare activitate care se desfasoara in cadrul SC ................. SRL, precizate in documente scrise, simple, complete, precise si adaptate obiectului specific de activitate al firmei, actualizate in mod regulat, aduse la cunostinta personalului societatii, bine intelese si, mai ales, bine aplicate, procedurile interne devin astfel instrumente viabile de control in cadrul firmei.
11.2 Proceduri contabile Potrivit legislatiei in domeniul contabilitatii in cadrul SC .................... SRL sunt aprobate doua proceduri si anume: 1. Procedura privind inventariere; 2. Procedura privind utilizarea si regimul intern de numerotare a formularelor financiarcontabile; 11.2.1 Procedura privind inventarierea elementelor de activ si pasiv Procedura privind inventarierea in cadrul SC ................. SRL a fost elaborata in conformitate cu prevederile Ordinului nr. 2861/ 2009 care aproba Normele privind organizarea si efectuarea inventarierii elementelor de natura activelor, datoriilor si capitalurilor proprii. (Anexa 1) Procedura este elaborată în scopul prezentării regulilor minime privind modul de organizare şi efectuare a inventarierii elementelor de activ şi pasiv, pentru asigurarea unui echilibru între sarcini, competenţe şi responsabilităţi şi pentru menţinerea unor riscuri acceptabile ale acţiunii de inventariere. Inventarierea are ca scop principal stabilirea situaţiei reale a tuturor elementelor de activ şi de pasiv ale fiecărei unităţi, precum şi a bunurilor şi valorilor deţinute cu orice titlu, aparţinând altor persoane juridice sau fizice, în vederea întocmirii situaţiilor financiare anuale care trebuie să ofere o imagine fidelă a poziţiei financiare şi a performantei unităţii pentru respectivul exerciţiu financiar. 11.2.2 Procedura privind evidenta formularelor cu regim intern de numerotare si inseriere
Page 38 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
Procedurile privind evidenta, utilizarea si regimul intern de numerotare a formularelor financiar-contabile in cadrul SC ................. SRL au fost elaborate in conformitate cu prevederile Ordinului nr. 2226/2006 privind utilizarea unor formulare financiar-contabile si OMFP nr. 3512/2008 privind documentele financiar-contabile.(Anexa 2) In cadrul SC ................. SRL prezenta procedură stabileşte modul în care se va realiza evidenţa, întocmirea şi utilizarea unor formulare financiar-contabile cu regim intern de înseriere şi numerotare, respectiv factura, chitanţa şi avizul de însoţirea mărfii.
Anca Atentie ! Citeste ce scrie cu rosu si apoi stergi daca nu-ti mai trebuie. Aceste doua proceduri sunt obligatorii de intocmit, de aceea m-am raportat doar la ce cerea legislatia in vigoare in mai 2011. Daca ti se cere musai de catre audit poti intocmi optional, pentru controlul intern al firmei alte proceduri, in functie de specificul companiei, daca este cazul numai ca de exemplu: d) Procedura de achizitii e) Procedura de evaluare si gestionare a stocurilor f) Procedura de evaluare si gestionare a imobilizarilor corporale si necorporale g) Procedura privind calculatia costurilor de productie (in cazul societatilor de productie) h) Procedura de facturare i) Procedura de acordare a avansurilor de trezorerie si aprobarea deconturilor de cheltuieli j) Procedura pentru casierie k) Politici salariale (pontaje, calcul salarii, calcul bonusuri, avantaje, limite telefonie fixa si mobila) etc Daca ai nevoie si ai in cadrul firmei organizata contabilitatea de gestiune, lasi si capitolul asta, daca nu il stergi, nu uita si al cuprins sa-l stergi.
CAPITOLUL XII ORGANIZAREA CONTABILITATII DE GESTIUNE 12.1 Organizarea contabilitatii de gestiune Contabilitatea de gestiune este organizata si condusa in conformitate cu prevederile OMF 1826/2003, privind organizarea contabiliatii de gestiune, si se realizeaza efectiv prin intermediul programului de contanbilitate ................................ . In cadrul SC ............. SRL, centrele de cost de cost sunt reprezentate de departamente si compartimente, asa dupa cum sunt delimitate in organigrama SC ............. SRL si sunt simbolizate cu litere, iar in cadrul acestora, sunt repartizate pe tipuri de activitati, respectiv: activitati fara scop patrimonial si activitati economice. Toatele cheltuielile si veniturile sunt inregistrate in evidenta contabila a SC .............SRL, pe centre de cost , iar rezultatul financiar pe centre de cost este stabilit lunar, dupa repartizarea cheltuielilor comune, cu ajutorul modulului de Analiza din cadrul programului de contabilitate ........... In cadrul contabilitatii de gestiune se urmaresc veniturile si cheltuielile pe activităţi sau centre de costuri, astfel incat rezultatul financiar poate fi determinat si analizat pe fiecare activitate derulata sau centru de cost. Toate cheltuielile si veniturile aferente unui an fiscal, cu defalcare pe trimestre, se bugeteaza la finele anului precedent, si se aproba de catre Adunarea Generala a actionarilor/asociatilor al SC ............. SRL.
Page 39 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
CAPITOLUL XIII POLITICI CONTABILE PRIVIND PĂRŢILE AFILIATE Lasi doar daca e CAZUL 13.1 Definiţii, concepte-cheie O parte este afiliată unei entităţi dacă: b)direct sau indirect, prin unul sau mai mulţi intermediari, partea: - controlează, este controlată de sau se află sub controlul comun al SC ............... SRL (aceasta include socităţile-mamă, filialele sau filialele membre); - are un interes într-o entitate care îi oferă influenţă semnificativă asupra SC ............... SRL respective, sau - deţine controlul comun asupra SC ............... SRL . c) partea reprezintă o entitate asociatăa SC ............... SRL ; d)partea reprezintă o asociere în participaţie în care SC ............... SRL reprezintă un asociat; e)partea reprezintă un membru al personalului cheie din conducere al SC ............... SRL sau al SC ............... SRL ; f) partea reprezintă un membru apropiat al familiei persoanei menţionate la punctul a) sau d); g)partea reprezintă o entitate care este controlată, controlată în comun sau influenţată semnificativ sau pentru care puterea semnificativă de vot într-o asemenea entitate este dată, direct sau indirect, de orice persoană menţionată la punctul d) sau e). Nu sunt în mod necesar părţi afiliate: două entităţi doar pentru că au director sau un alt membru al personalului - cheie din conducere în comun, în pofida punctelor d) şi f) ale definiţiei două entităţi asociate doar pentru că exercită controlul în comun asupra unei asocieri în participaţie finanţatorii, sindicatele, serviciile publice, departamentele şi agenţiile guvernamentale doar în virtutea relaţiilor obişnuite pe care le au cu o entitate (deşi acestea pot să afecteze libertatea de acţiune a SC ............... SRL sau să participe la luarea deciziilor SC ............... SRL ). un client, un furnizor, un francizor, un distribuitor sau un agent general cu care SC ............... SRL desfăşoară un volum semnificativ de activitate, numai în virtutea dependenţei economice rezultate. În vederea înţelegerii politicilor contabile privind părţile afiliate trebuie avute în vedere următoarele concepte- cheie: Control. O entitate este considerată a avea posibilitatea de a controla o altă entitate, dacă are puterea de a guverna politicile financiare şi operaţionale ale celeilalte entităţi în aşa fel încât să obţină beneficii din activităţile acesteia. Control comun. O entitate este considerată a avea control în comun cu o altă entitate dacă acestea convin prin contract să împartă asupra unei activităţi economice. Personal - cheie de conducere. Acele persoane din entitate care au autoritatea şi responsabilitatea de a planifica, conduce şi controla activităţile SC ............... SRL care raportează. Tranzacţii cu societăţile afiliate. Tranzactiile cu părţile afiliate sunt afaceri între părţi afiliate care implică un transfer de resurse sau obligaţii între acestea, indiferent dacă se percepe sau nu un preţ pentru tranzacţii. Influenţă semnificativă. O entitate este considerată a avea capacitatea de a exercita o influienţă semnificativă asupra unei alte entităţi, dacă aceasta participă, şi nu controlează, la luarea de decizii de politică financiară şi nu controlează, la luarea de decizii de politică financiară şi operaţională ale acelei entităţi. Existenţa capacităţii de a exercita o influenţă semnificativă poate fi evidenţiată în unul sau mai multe din următoarele moduri: prin prezenţa în Consiliul director al celeilalte entităţi ; prin încheierea unor tranzacţii semnificative intra - companii între cele două entităţi ; prin interschimbarea personalului personalului de conducere între două entităţi ; prin dependenţa de o altă entitate pentru informaţii tehnice.
Page 40 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
13.2 Necesitatea prezentării informaţiilor referitoare la tranzacţiile cu părţile afiliate Relaţiile dintre societăţile afiliate pot avea impact asupra pozitţiei financiare şi a rezultatelor operaţionale ale SC ............... SRL deoarece: părţile afiliate pot încheia anumite tranzacţii între ele, pe care societăţile neafiliate ar putea să nu dorească în mod normal să le încheie ; sumele percepute din tranzacţiile dintre societăţile afiliate pot să nu fie comparabile cu sumele percepute pentru tranzacţiile similare între societăţile neafiliate; simpla existenţă a relaţiei poate uneori fi suficientă pentru a afecta tranzacţiile SC ............... SRL cu alte părţi (neafiliate). (Exemplu: o entitate poate înceta achiziţia de la furnizorul său principal la momentul achiziţionării unei filiale care este un competitor al fostului său furnizor principal). tranzacţiile dintre entităţi nu ar fi avut loc dacă relaţia dintre societăţile afiliate nu ar fi existat. (Exemplu: o entitate îşi vinde întreaga producţie unui asociat la cost. Ar fi putut să nu supravieţuiască dacă nu ar fi existat aceste vânzări către asociat ) O tranzacţie cu părţi afiliate este un transfer de resurse, servicii sau obligaţii între părţi afiliate (legate), fără a avea importanţă dacă se percepe sau nu un preţ, acest transfer de resurse, incluzând tranzacţiile încheiate de bunăvoie şi între părţi aflate în cunoştinţă de cauză. Exemple de astfel de tranzacţii: Cumpărarea sau vânzarea de bunuri; Cumpărarea sau vânzarea de proprietăţi sau de alte active; Prestare sau primire de servicii; Acorduri de reprezentare; Acorduri de leasing; Transfer de cercetare şi dezvoltare; Contracte de licenţă; Finanţare, inclusiv împrumuturi şi aporturi la capitalurile proprii; Garanţii personale şi reale; Contracte de management. Dacă SC ............... SRL efectuează părţi separate ale activităţii sale prin intermediul filialelor, societăţilor asociate şi asocierilor în participaţiune şi altele, aceste părţi intră, uneori, în tranzacţii prin intermediul unor termeni de afaceri şi preţuri atipice. Părţile afiliate (legate) au un grad de flexibilitate în procesul de stabilire a preţurilor, care nu este prezent în tranzacţiile dintre părţile neafiliate (nelegate).
13.3 Prezentare şi descriere Relaţiile dintre SC ............... SRL mamă şi filiale trebuie să fie prezentate în situaţiile financiare, indiferent dacă au avut loc sau nu tranzacţii între părţi. Trebuie prezentate numele societăţii-mamă şi, dacă este diferit, numele părţii care deţine controlul final. Compensaţiile pentru personalul managerial-cheie trebuie să fie prezentate pe total şi pentru fiecare din categoriile următoare de compensaţii: Beneficii ale angajaţilor pe termen scurt; Beneficii post-angajare; Alte beneficii pe termen lung; Beneficii de terminare a contractului; Beneficii de compensare pentru capitaluri proprii; Dacă există tranzacţii între părţile afiliate (legate), trebuie prezentate următoarele informaţii: Natura relaţiilor cu părţile afiliate (legate); Natura tranzacţiilor; Tranzacţiile existente, inclusiv valoarea tranzacţiilor şi soldurilor; Termenii şi condiţiile; Garanţiile oferite sau primite; Provizioane pentru datoriile incerte şi cheltuielile cu datoriile, nerecuperate sau incerte. Elementele trebuie să fie prezentate separat pentru: SC ............... SRL mamă; entităţile care controlează în comun sau care exercită o influenţă semnificativă asupra SC ............... SRL ; Page 41 of 42
SC ....................... SRL
Manual de politici si proceduri contabile
filiale; societăţi asociate; asocieri în participaţiune în care SC ............... SRL este asociat; personalul managerial-cheie al SC ............... SRL sau al SC ............... SRL sale mamă alte părţi afiliate (legate).
ANEXE
Anexa 1 Procedura privind inventarierea elementelor de activ si pasiv Anexa 2 Procedura privind evidenta formularelor cu regim intern de numerotare si inseriere
Page 42 of 42