30 0 77KB
Plan de acțiune pentru integrarea copiilor cu dizabilități Fiecare copil este diferit şi special şi are propriile nevoi, fie că este sau nu un copil cu dizabilităţi. Toţi copiii au dreptul la educaţie în funcţie de nevoile lor. Şi copiii diferiţi au drepturi egale cu ceilalţi, iar o educaţie separată ar duce la marginalizare şi discriminare, împiedicînd formarea, împlinirea de sine şi afirmarea personalităţii. INTEGRAREA este asimilarea unui copil/elev în educaţia generală, unde acesta se adaptează (sau nu) politicilor, practicilor şi curriculum-urilor existente în grădiniţa/şcoala respectivă, în timp ce instituţia în sine rămîne în mare parte neschimbată, dar cu adăugarea anumitor elemente care să răspundă copiilor cu nevoi diferite. Cînd se vorbește de integrare, se evocă un individ care este în afară grupului şi pentru care se va face un “efort” pentru a-l primi în grup. Obiectivul principal al şcolilor de masă în care învaţă elevii cu CES este asigurarea integrării acestora în mediul şcolar. Elevi Idei de activități: - activități diferențiate; - jocuri de integrare în colectiv și de cunoaștere mai bine a acestuia; - Şi eu pot!- Concursurile cu tematică diferită (sportive, artistice, pe discipline de studiu etc.) ce dezvoltă la elevii cu CES, spiritul de competiţie, de echipă, încrederea în forţele proprii; - vizionarea unor filmulețe educative, a unor povești terapeutice; - activități de terapie educațională; Strategii de învățare: - metode activ-participative; - metode de învățarea prin cooperare; - jocul didactic; - dramatizarea; - valorizarea activității în fiecare oră; Lecţiile bazate pe învăţarea prin cooperare permit evaluarea frecventă a performanţei fiecărui elev care trebuie să ofere un răspuns în nume personal sau în numele grupului, elevii se ajută unii pe alţii, încurajându-se şi împărtăşindu-şi ideile, explică celorlalţi, discută ceea ce ştiu, învaţă unii de la alţii, realizează că au nevoie unii de alţii pentru a duce la bun sfârşit o sarcină a grupului Resurse: - fișe de activitate diferențiată; - mijloace și materiale didactice variate și personalizate; - folosirea videoproiectorului; - cărți/reviste cu imagini; - resurse educaționale deschise; Evaluare: - observarea sistematică a comportamentului; - evaluări orale și scrise diferențiate și cu sprijin (indicății); - autoevaluarea, dacă e cazul;
- aprecieri verbale; - fișe de observare a comportamentului, a progresului; - chestionare; - proiect tematic. Părinți Idei de activități: - „Învaţă cu mine”!Citeşte cu mine! Elevii sunt uneori reticenţi şi refuză să citească cu voce tare în clasă, ceea ce poate indică o tulburare concretă. Dacă lecţia face apel la cititul cu voce tare, putem să indicăm elevului mai înainte ce va trebui să citească, dându-i timp să se pregătească; vom permite elevului să-şi înregistreze lectură acasă, ascultând bandă la şcoală. Deseori elevii cu tulburări de învăţare au un nivel al cititului cu voce tare mai scăzut cu doi ani decât al cititului în gând. Pe de altă parte, acest lucru poate fi determinat de neîncrederea în sine. - Studiu personal - Când este singur, elevul poate citi rar și ezitant, deoarece: ritmul său de citire este lent, nu este sigur că a înţeles ce citeşte sau interpretează greşit un cuvânt nou. O modalitate eficientă prin care părintele poate colabora cu cadrul didactic este realizarea unor activităţi de citire pe roluri, în ştafetă, realizarea unor activităţi de tipul „insula de lectură”. - activități comune părinți-elevi-învățător; - excursii școlare elevi-părinți-învățător; Strategii de învățare: - dezbateri; - mese rotunde; - workshop-uri; - tehnici dramatice; - expoziții; Resurse: - ppt-uri tematice; - pliante/reviste/afișe informative; - cărţi de lectură; -imagini; -CD-uri Evaluare: - observarea sistematică; - chestionare; - portofolii cu produsele activităților ; - Încurajarea permanentă a progresului. Cadre didactice Idei de activități: - colaborarea cu psihologul, logopedul, consilierul școlar; - stabilirea unor responsabilități în cadrul grupului;
- elaborarea unor fișe/probe de evaluare diferențiate; - adaptarea curriculum-ului la nivelul clasei; - planificarea individualizată a învăţării; - adaptare curriculară în parteneriat cu cadrele didactice de la clasă; - predarea în echipă alături de profesorul de sprijin; - comunicare pozitivă și încurajarea rezultatelor; - stabilirea nivelului de atingere a finalităților/competențelor planificate în curriculumul individualizat și pe domenii de dezvoltare; - drumeții, excursii tematice, vizite, participare la concursuri școlare specifice; -activități extracurriculare și extrașcolare; - proiecte educaționale specifice integrării și socializării. Strategii de învățare: - mese rotunde - workshop-uri - dezbateri - interasistențe - lucru în echipă Resurse: pliante/reviste/afișe informative - tehnologii informatizate - listă cu lucrări de specialitate Evaluare: -chestionare - portofolii cu produsele activităților - abordarea pozitivă a comportamentului copiilor; - ameliorarea practicilor educaţionale, cum ar fi: evitarea discriminărilor, a favorizării sau etichetării copiilor; - evitarea reacţiilor impulsive neadecvate, a ameninţării şi intimidării copiilor - exprimarea încrederii în posibilităţile fiecărui copil de a reuşi.