34 0 1MB
INSTRUIREA ASISTATĂ DE CALCULATOR. (IAC) 1. DELIMITĂRI CONCEPTUALE. AVANTAJE ŞI DEZAVANTAJE ALE UTILIZĂRII TEHNOLOGIEI ÎN EDUCAŢIE.
2.
INTERNETUL. SURSĂ EDUCAŢIONALĂ ŞI FACILITATOR AL ÎNVĂŢĂRII COLABORATIVE.
INTRODUCERE În epoca modernă, tehnologia are un rol major în viaţa oamenilor. Aceasta a devenit indispensabilă vieţii cotidiene, fiind utilizată atât în confortul propriei case, cât şi la locul de muncă sau în mediul şcolar. Oamenii ultilizează computerul fie ca o sursă de informare, fie ca o sursă de amuzament, în funţie de necesităţile imediate ale fiecăruia. În mediul şcolar, utilizarea tehnologiei a devenit extrem de importantă pentru educaţie, deoarece poate crea programe de învăţare diferenţiate pentru fiecare elev sau student în parte. Astfel, cei care au acces la educaţie, mai ales în învăţămantul de masa, pot aprofunda anumite informaţii în funcţie de ritmul lor de învăţare şi înţelegere, indiferent de domeniul abordat sau materia predată. Conceptul de asistare a procesului de învăţământ cu computerul include: - predarea unor lecţii; - aplicarea, consolidarea, sistematizarea cunoştiinţelor predate; - evaluarea cu ajutorul computerului a unei lecţii sau a unui grup de lecţii.
Numită de unii ca “inovaţia tehnologică cea mai importantă a pedagogiei moderne”, instruirea asistată de computer (IAC) contribuie la introducerea (adaptarea) treptată a mijloacelor moderne de comunicare (în principal a computerului) în învăţământ. Interacţiunea elev-computer permite diversificarea strategiei didactice, facilitând accesul elevului la informaţii mai ample, mai logic organizate, structurate variat, prezentate în modalităţi diferite de vizualizare. Nu doar computerul în sine ca obiect fizic, înglobând configuraţie multimedia, produce efecte pedagogice imediate, ci şi calitatea programelor create şi vehiculate corespunzător, a produselor informatice, integrate după criterii de eficienţă metodică în activităţile de instruire. Modernizarea predării implică deci, existenţa echipamentelor hardware (computer), a software-ului (programelor) şi a capacităţii de adaptare a lor, de receptare şi valorificare în mediul instrucţional.
SCURT ISTORIC ➢ ➢ ➢ ➢
➢ ➢
➢
1943-1945: dezvoltarea primului sistem de calcul- ENIAC („Electronic Numerical Integrator and Computer”). Asistăm, astfel, la apariţia unei relaţii strâns legate dintre învătământ şi tehnologia calculatoarelor. 1950: asistăm la apariţia unei prime aplicaţii informatice, educaţionale dezvoltată de către cercetătorii Institutului de Tehnologie din Massachusetts care a constat în dezvoltarea unui simulator de zbor pentru antrenarea piloţilor. 1959-1963 IBM dezvoltă primul program informatic utilizat în predarea informaticii iar în colaborare cu Universitatea Stanford (1963) lansează primul limbaj de programare (COURSEWRITER) specific instruirii asistate de calculator. Anii ’70: . Apariţia sistemului PLATO (Programmed Logic for Automatic Teaching Operations), care a dus la dezvoltarea unui sistem de instruire asistată, sistem proiectat de tip mainframe datorită programelor mari şi conţinutului considerabil de materiale pentru uzul studenţilor. Acesta permitea accesul simultan mai multor utilizatori ai sistemului memorând pentru fiecare student în parte progresul de învăţare. Anii ’80: asistăm la apariţia calculatoarelor personale ce includ posibilitatea de prezentare a informaţiilor vizuale. În această perioadă suntem martorii unui real progres legat de instruirea asistată de calculator dată fiind proiectarea interactivităţii şi controlul elevului. Din anii ‘80 până în prezent: au fost create calculatoare universale, care sunt programabile liber și pot, cel puțin în principiu, prelucra orice fel de date sau informații .Calculatoarele actuale nu sunt doar mașini de prelucrat informații, ci și dispozitive care facilitează comunicația între doi sau mai mulți utilizatori, de exemplu sub formă de numere, text, imagini, sunet sau video sau chiar toate deodată (multimedia).
DELIMITĂRI CONCEPTUALE Impactul tehnologiei informaționale și comunicaționale asupra educației școlare este remarcabil și se pare că această dezvoltare va duce la efecte pozitive, dar și la probleme suplimentare. Procesul de înlocuire a vieții reale cu componentele/ aspectele aduse de mijloacele computer-media poate fi numit virtualizare” (Cucoș, 2006, p.26). Cuvântul virtual își are originea în latinescul virtus, care înseamnă ”putere”, ”forță” (Cucoș, 2006, p. 13). ➢ Virtualizarea, ca procesualitate, înseamnă o mişcare inversă actualizării, de mutare a unui lucru sau activităţi în sfera posibilului, a evoluţiilor şi capriciilor ulterioare, a indeterminării spaţiale şi temporale. Ea nu are nimic negativ în sine, ci ţine de acea putere a omului de a se proiecta, de a ieşi de sub constrângerile imediatului, prezentului. ➢ În educație, acest fenomen se manifestă când computerele sunt folosite pentru a substitui experiențele de învățare ce se realizau anterior în contact cu profesorul sau pentru a da șansa de a învăța ceea ce în trecut nu ar fi fost disponibil, la îndemâna oricui” (Cucoș, 2006, p. 26). ➢ Tehnologia vizează procesul de aplicare a cunoştinţelor prin intermediul unor instrumente metode , mijloace , norme , etc. , utilizate în domeniul producţiei. ➢ Educaţia tehnologică reprezintă activitatea de formare–dezvoltare a personalităţii umane proiectată şi realizată prin aplicarea cunoştinţelor ştiinţifice şi tehnice din diferite domenii, dobândite la diferite niveluri , în viaţa socială şi în viaţa economică.
➢
Instruirea reprezintă activitatea principală realizată în cadrul procesului de învăţământ conform obiectivelor pedagogice generale elaborate la nivel de sistem, în termeni de politică a educaţiei . Instructorul proiectează o acţiune bazată pe patru operaţii concrete : • definirea obiectivelor pedagogice • stabilirea conţinutului • aplicarea metodologiei • asigurarea evaluării activităţii didactice / educative respective. ➢ Conţinutul conceptului de instruire are o sferă mai restrânsă în raport cu educaţia (care se referă la formarea-dezvoltarea permanentă a personalităţii umane), dar mai largă decât învăţarea, deoarece include mai multe forme de muncă intelectuală (forme extradidactice şi extraşcolare, cu resurse substanţiale, directe şi indirecte; de natură morală, tehnologică, estetică, psiho-fizică). ➢ Instruirea asistată de calculator (IAC) reprezintă o metodă didactică sau o metodă de învăţământ , care valorifică principiile de modelare şi analiză cibernetică a activităţii de instruire în contextul noilor tehnologii informatice şi de comunicaţii , caracteristice societăţii contemporane.
➢
➢
➢
Sistemul IAC (Instruire Asistată de Computer) este un mediu integrat hardware-software destinat interacţiunii dintre posesorii unui sistem de cunoştinţe şi destinatarii acestuia, în vederea asimilării active de informaţie însoţită de achiziţionarea de noi operaţii şi deprinderi. Prin software se înțelege un sistem de programe pentru calculatoare, incluzând procedurile lor de aplicare, sistem furnizat odată cu calculatorul respectiv sau creat ulterior de către utilizator sau și cumpărat din comerț de-a gata. Componenta software poate include toată gama de produse de programare, uzual formată din sistem de operare, drivere și programe de aplicație. Hardware desemnează partea fizică a calculatorului sau a sistemului informatic respectiv.
➢ ➢ ➢
Softul educational(SE) este un produs program special proiectat pentru a fi utilizat in procesul de invatare. Courseware este un pachet care cuprinde un soft educational, documentatia necesara (indicatii metodice si descrierea tipului de hard pe care poate fi implementat) si eventual alte resurse materiale (fise de lucru, exercitii propuse, etc).
Trasaturile generale ale softului educational: -este conceput pentru a invata -trebuie sa asigure interactiunea flexibila elev -computer sau computer-profesor -se adapteaza in functie de caracteristicile individuale ale utilizatorului.
➢ Softul educaţional poate fi considerat şi forma electronică a unui manual, dar nu sub forma unui simplu document de forma *.doc sau *.pdf, ci cu o interfaţă care să permită o modalitate de lucru interactivă (bazată pe meniuri, butoane ş.a.).
➢ Metoda IAC valorifică următoarele operaţii didactice integrate la nivelul unei acţiuni de dirijarare euristică şi individualizată a activităţilor de predare–învăţare–evaluare: - organizarea informaţiei conform cerinţelor programei adaptabile la capacităţile fiecărui student ;
- provocarea cognitivă a studentului prin secvenţe didactice şi întrebări care vizează depistarea unor lacune, probleme, situaţii problemă ;
- rezolvarea sarcinilor didactice prezentate anterior prin reactivarea sau obţinerea informaţiilor necesare de la resursele informatice apelate prin intermediul calculatorului ;
- realizarea unor sinteze recapitulative după parcurgerea unor teme , module de studiu; lecţii, grupuri de lecţii, subcapitole, capitole, discipline şcolare ;
- asigurarea unor exerciţii suplimentare de stimulare a creativităţii studentului .
INTEGRAREA OPTIMĂ A IAC ÎN CADRUL PROCESULUI DE ÎNVĂŢĂMÂNT ESTE CONDIŢIONATĂ DE: ➢
Asigurarea resurselor hardware (aparatură tehnică), dotarea cu calculatoare, instalare de soft, gestionare, întreţinere, asistenţă tehnică, ceea ce presupune anumite competenţe în folosirea calculatorului (abilităţi tehnice adecvate); ➢ Asigurarea resurselor (componentelor) orgware (adică adoptarea unor norme organizatorice şi metodologice vizând un modus operandi integrator şi eficient). ➢ Asigurarea resurselor software (adică programe educaţionale distribuite pe CD-ROM şi dischete; înregistrări multimedia destinate învăţării diferitelor conţinuturi (discipline) şi instalarea de softuri educaţionale specifice,” (Cerghit, 2006, p. 297).
•
FORMAREA ELEVILOR/STUDENŢILOR PRIN IAC Acomodarea încă din şcoală cu folosirea computerului ca instrument de însuşire a unor noi cunoştinţe influenţează elevilor, prin: - Stimularea interesului faţă de nou. Legea de bază ce guvernează educaţia asistată de computer o reprezintă implicarea interactivă a elevului în acţiunea de prezentare de cunoştinţe, captându-i atenţia subiectului şi eliminând riscul plictiselii sau rutinei. - Stimularea imaginaţiei. De la jocurile pe computer care dezvoltă abilităţi de utilizare, imaginaţie şi viteza de reacţie într-o prezentare grafică atractivă, maturizându-se elevul, studentul începe să folosească computerul să creeze propriile produse soft. - Dezvoltarea unei gândiri logice. Descompunerea unei teme în etape de elaborare organizate secvenţial, organizarea logică a raţionamentului reprezintă demersuri cognitive ce aduc câştig în profunzimea şi rapiditatea judecării unei probleme. - Simularea pe ecran a unor fenomene şi procese, altfel costisitor de reprodus în laborator, ajută la înţelegerea acestora. - Optimizarea randamentului predării prin exemplificări multiple
-
Formarea intelectuală a tinerei generaţii prin autoeducaţie Elevul învăţa în ritm propriu, fără emoţii şi stres care să-i modifice comportamentul Aprecierea obiectivă a rezultatelor şi progreselor obţinute
AVANTAJELE UTILIZĂRII TEHNOLOGIEI ÎN EDUCAŢIE • 1. Stimularea capacităţii de învăţare inovatoare, adaptabilă la condiţii de schimbare socială rapidă;
• 2. Creşterea randamentului însuşirii coerente a cunoştinţelor prin aprecierea imediată a răspunsurilor elevilor;
• 3. Întarirea motivaţiei elevilor în procesul de învăţare; • 4. Instalarea climatului de autodepăşire, competitivitate; • 5. Dezvoltarea culturii vizuale; • 6. Conştientizarea faptului că noţiunile învăţate îşi vor găsi ulterior utilitatea; • 7. Facilităţi de prelucrare rapidă a datelor, de efectuare a calculelor, de afişare a rezultatelor, de realizare de grafice, de tabele;
• 8. Introducerea unui stil cognitiv, eficient, a unui stil de muncă independentă; • 9. Asigură alegerea şi folosirea strategiilor adecvate pentru rezolvarea diverselor aplicaţii; • 10. Asigurarea unui feed-back permanent, profesorul având posibilitatea de a reproiecta activitatea în funcţie de secvenţa anterioara; • 11. Dezvoltă gândirea astfel încât pornind de la o modalitate generală de rezolvare a unei probleme elevul îşi găseşte singur răspunsul pentru o problemă concretă; • 12. Stimularea gândirii logice şi a imaginaţiei; • 13. Metode pedagogice diverse; • 14. Perspectiva relaţională este îmbunătăţită prin stabilirea unei relaţii umane şi sociale între educat şi educator. • 15. IAC se dovedeşte a fi o metodologie ideală de prezentare a noilor cunoştinţe într-o manieră interactivă, care lansează diverse tipuri de întrebări celor care învaţă; • 16. Programele folosite în cadrul IAC favorizează administrarea unor forme noi de evaluare şi de urmărire a progreselor înregistrate de elevi, cu accent pe aplicaţii tip problemă şi teste de progres;
• • •
• • 17. Programele folosite pot asigura o analiză zilnică a randamentului învăţării, în condiţii de mai mare obiectivitate a aprecierii, diminuându-se intervenţia factorilor perturbatori de natură subiectivă;
• 18. IAC creează un mod conversativ de lucru, reuşind să întreţină un dialog intens calculator-elev, elev-calculator, încât achiziţia unor noţiuni noi să apară ca un produs interactiv bine încheiat;
• 19. IAC reprezintă una dintre metodologiile cele mai eficiente în antrenarea subiecţilor în jocuri pedagogice, stimulând inteligenţa, creativitatea din partea elevilor, perspicacitatea şi atenţia distributivă;
• 20. IAC încorporează în structura prezentării materiei o excelentă bază de demonstraţii, de exemplificare şi concretizare a cunoştinţelor fundamentale. În acest sens fie preia sarcini de laborator, reproduce anumite experienţe sau completează demonstraţii de laborator. De mare efect se dovedeşte simularea unor procese, fenomene naturale, fizice şi sociale cu evoluţii complexe;
• 21. Instruirea asistată de calculator poate aduce o contribuţie notabilă la pregătirea individului pentru acest nou stil de viaţă – pentru învăţarea continuă;
• 22. Concluzionând, IAC vine în sprijinul predării, al profesorului, nu în înlocuirea sau diminuarea importanţei acestuia” (Cerghit, 2006, pp. 299-303).
DEZAVANTAJELE UTILIZĂRII TEHNOLOGIE I ÎN EDUCAŢIE • 1. Folosirea în exces a calculatorului poate duce la pierderea abilităţilor practice, de calcul si de investigare a realităţii;
• 2. Individualizarea excesivă a învăţării duce la negarea dialogului profesor – elev; • 3. Utilizarea la întâmplare a calculatorului, fără un scop precis în timpul orelor poate provoca plictiseala, monotonie;
• 4. Costurile ridicate ale tehnologiei de ultimă oră ceea ce constituie un impediment pentru o bună parte a populaţiei României şi este accesibilă persoanelor cu o situaţie financiară bună.
• 5. Componenta hardware este foarte costisitoare; • • •
• 6.Componenta software este şi ea costisitoare şi nu poate fi întotdeauna testată înainte deachiziţionare; • 7. Insuficienta instruire a resursei umane, fie profesori, fie elevi; • 8. Programa şcolară este foarte strictă şi nu permite alocarea de timp suficient instruirii asistate de calculator;
• 9. Comunicarea elevilor are de suferit: se pierde obişnuinţa discuţiilor, capacitatea de a argumenta un subiect, se reduce capacitatea de exprimare verbală;
• 10. Apare o izolare a elevului faţă de profesor şi colegii săi; • 11. Nu toţi elevii agreează o astfel de instruire, dacă se au în vedere stilurile de învăţare (cei cu stil practic preferă această metodă).
INTERNETUL. SURSĂ EDUCAŢIONALĂ ŞI FACILITATOR AL ÎNVĂŢĂRII COLABORATIVE. ➢
➢ ➢
➢
Pe langa hardware si software, tehnologia inseamna si alte resurse de informare, inafara de profesor ca furnizor de cunostiinte. Comunicarea cu specialisti, acces la biblioteci virtuale, articole stiintifice sunt posibilitati ce se ofera celui ce vrea sa se informeze, prin utilizarea facilitatilor oferite de legatura la reteaua globala, “INTERNET” si a aplicatiilor specifice acesteia. Internetul reprezintă, o legatura de reţele de calculatoare la care se poate conecta orice utilizator care posedă o legătură cu un nod al reţelei. Internetul oferă o serie de servicii ca: - navigarea pe Internet: constă în conectarea la alte sisteme de calcul şi folosirea resursele gazdelor aflate la distanţă: universităţi, agenţii guvernamentale etc.; - poşta electronică: este cel mai răspândit şi popular serviciu Internet, poate fi folosită pentru a transmite mesaje şi fişiere între diferite persoane; - căutarea de informaţii: prin utilizarea motoarelor de căutare utilizatorii pot avea acces la informaţii din aproape toate domeniile. Cele mai cunoscute motoare de căutare sunt: www.google.com, www.altavista.com, www.excite.com; www.yahoo.com, www.netscape.com, - grupurile de discuţii: utilizatorii au posibilitatea de a comunica între ei pentru a-şi împărtăşi propriile idei şi interese.
➢ În conformitate cu necesitățile elevilor și cu posibilitățile instituției de învățământ, instruirea poate fi realizată luând în considerare diferitele tipuri de relații ce intervin între ,,actorii” din sistem și diversele contexte de studiu care se pot crea. - studiu individualstudiu individual asistat - studiu într-o clasă virtuală - studiu în colaborare.
➢ Învăţarea colaborativă sprijinită de calculator („Computer-supported collaborative learning”, în engleză – CSCL) este o ramură apărută în ştiinţa învăţării, preocupată cu studierea modului în care oamenii pot să înveţe împreună cu ajutorul calculatoarelor.
➢ ➢
Trebuie făcuă distincţia dintre învăţarea cooperativă şi cea colaborativă. - În cooperare, partenerii îşi împart munca, rezolvă sub-sarcinile individual şi apoi asamblează rezultatele parţiale pentru a forma rezultatul final. - În colaborare, partenerii chiar lucrează 'împreună. ➢ Așa dar, colaborarea este un proces prin care indivizii negociază şi împărtăşesc înţelesuri relevante pentru sarcina rezolvării problemei aflate în discuţie. Colaborarea este o activitate coordonată şi sincronă, ce este rezultatul unei încercări continue de a construi şi menţine o concepţie împărtăşită a problemei. ➢ Învățarea colaborativă face legătura dintre demersurile singular ale educatului cu cele ale grupului din care face parte. Se creează un mediu prin care fiecare în parte își modelează edificiul cognitiv și își construiește cunoașterea pornind și de la expeiențele sau informațiile altora. Tutorele are menirea de a stimula grupul, de a activa legăturile, de a consilia indivizi sau grupuri, de a valida, consacra și evalua cunoștințe sau căi de aflare a acestora.
Internetul constituie un dispozitiv ce favorizează și întreține gustul pentru învățarea prin colaborare. Ușurința de comunicare, de consultare sau de valoficare creează dorința de edificare a unui produs comun (un site educative, de pildă) , ce funcționează ca un referențial comun de învățare. Activitatea colaborativă presupune activități precum: • Schimbul de informații sau puncte de vedere între parteneri;
• • • • • • • •
Delimitarea unor obiective comune; Planificarea și gestionarea în comun a timpului de învățare; Organizarea efectivă a muncii prin detalierea și convenirea asupra unor etape; Împărtășirea unor experiențe, competențe, cunoștințe validate personal; Validarea împreună a unor ipoteze, sugestii, informații; Dimensionarea în comun a unor dispozitive de accesare a cunoașterii; Structurarea și definitivarea unor competențe ale grupului respectiv de învățare. Desigur, colaborarea virtuală poate și trebuie completată cu întâlnirile fizice, ce desăvârșesc și încununează ceea ce s-a început virtual.
BIBLIOGRAFIE Adăscăliței, A. (2007). Instruirea asistată de calculator. Didactica informatică. Ed. Polirom. Iași Brut, M. (2006). Instrumente pentru e-learning. Ghidul informatic al profesorului modern, Ed. Polirom, Iaşi Cerghit, Ioan, Metode de învăţământ, 2006, Editura Polirom; Cucoș, A. (2006). Informatizarea în educație. Aspecte ale virtualizării formării. Ed. Polirom. Iași C. Oprişor, Instruirea asistată de calculator-definiţie şi caracteristici. http://www.elearning.ro/adrian-adscliei-instruire-asistat-de-calculator-didactic-informatic http://cis01.central.ucv.ro/iac/suport_curs.php http://www.elearning.ro/promovarea-tic-in-educatie http://spiruharet.ucoz.com/_fr/0/Instruire_Asist.pdf http://iota.ee.tuiasi.ro/~aadascal/curs_iac/IAC_Manual_Draft.pdf http://descoperainformatiipeblogulcristinei.blogspot.ro/2017/01/utilizarea-tehnologiei-in-educatie.html http://andabciubotariu.blogspot.ro/2015/03/instruirea-asistata-de-calculator-iac.html http://gerrystahl.net/cscl/CSCL_Romanian.pdf
Valorificarea reţelei Internet ca resursă educaţională în învăţământul primar : Exemple de activităţi care se pot realiza în învăţământul primar prin intermediul Internetului: - Concursuri online şi la distanţă; - Cursuri online - învăţare la distanţă; - Activităţi în grup realizate prin intermediul Internetului: Acest tip de activităţi se pot realiza între şcoli partenere. Echipele de lucru comunică şi realizează produsul final prin intermediul Internetului, urmând ca fiecare elev din grup să prezinte produsul final în şcoala sa, să adune impresii şi sugestii pe care apoi să le împărtăşească cu partenerii de lucru. O variantă este ca grupurile de lucru să prezinte produsul final în cadrul unor activităţi desfăşurate în comun de şcolile partenere; - Activităţi de căutare pe Internet: Profesorul dă un cuvânt cheie pentru căutare pe Internet, elevii lecturează independent paginile care li se par a fi relevante, după care se organizează o activitate bazată pe discuţii şi se formulează concluzii; - Realizarea de referate, proiecte, eseuri utilizând informaţii de pe Internet: Profesorul dă o adresă a unei pagini de Internet şi solicită elevilor elaborarea unui referat pe baza materialului citit. O variantă este aceea de a da o temă, elevii caută pe Internet informaţii cu privire la tema dată şi apoi elaborează un referat, proiect sau eseu. Site-urile utile în învăţământul primar am selectat următoarele: -www.academicleagues.com – concurs internaţional online (cu taxă) de matematică (clasele a II-a - XII-a), -www.sheppardsoftware.com – jocuri matematice online pentru clasele I-a - V-a; - www.cut-the-knot.org – site de matematică -www.aplusmath.com – site cu jocuri matematice până la clasa a V-a - VI-a; - www.geonext.de – program pentru matematică dinamică -www.pro-didactica.ro – site-ul conţine: forum, probleme propuse spre rezolvare şi la care pot fi vizualizate rezolvările etc.