37 1 273KB
STANDARDE DE EVALUARE 1.
Din ipostaza de expert consultant al clientului, tipul de valoare estimată va fi: a) valoarea de piaţă b) valoarea subiectivă c) valoarea de asigurare d) valoarea reală
2.
Dacă întreprinderea va funcţiona şi cu credite, valoarea întreprinderii faţă de valoarea capitalului acţionarilor va fi: a) egală b) mai mică c) mai mare d) oricare din variantele de mai sus
3.
Standardele internaţionale de evaluare: a) sunt obligatorii în toate ţările b) reprezintă cea mai buna practică c) sunt impuse de autorităţile statului d) reprezintă o modă
4.
În prezentarea metodologiei de evaluare: a) trebuie arătate motivele evaluării b) trebuie evidenţiată logica aplicării metodelor de evaluare şi alegerii valorii finale c) trebuie demonstrate formulele folosite d) nu se dau amănunte, întrucât unele sunt proprietatea evaluatorului
5.
Abordările în evaluarea întreprinderilor sunt: a) prin comparaţia de piaţă, prin capitalizarea/actualizarea venitului şi bazată pe active b) patrimoniale, flux de numerar actualizat, contabile c) patrimoniale, flux de numerar actualizat, comparaţie d) comparaţie, lichidare, bazate pe venit (de randament)
6.
Procesul estimării valorii de piaţă înseamnă: a) analiza datelor întreprinderii, aplicarea formulelor de evaluare şi exprimarea valorii finale b) culegerea datelor din întreprindere, aplicarea metodelor patrimoniale şi de randament şi medierea rezultatelor c) culegerea datelor de pe piaţă, comparaţie şi raţionament bazat pe experienţa evaluatorului d) analiza diagnostic, evaluarea patrimonială şi evaluarea financiară
7.
Valoarea unei proprietăţi este dată de: a) utilitate b) raritate – atractivitate c) dorinţă şi putere reală de cumpărare d) toate cele de mai sus simultan
1
8.
Standardul Internaţional de Practică în Evaluare cu titlul Evaluarea întreprinderii, conţinut în ediţia a şasea şi a şaptea (2003 şi 2005) a IVS este codificată prin: a) GN 1 b) GN 4 c) GN 6 d) IVS 1
9.
În optica standardelor de evaluare ANEVAR, abordarea pe bază de active include metode de evaluare ca: a) valoarea substanţială brută b) valoarea substanţială netă c) capital permanent necesar exploatării d) activul net corectat sau activul net de lichidare
10. Fondul comercial se va calcula în optica standardelor de evaluare: a) în mod direct prin capitalizarea supraprofitului b) indirect, ca diferenţă între o valoare bazată pe venit şi ANC (activul net corectat) c) nu se calculează d) prin metode combinate 11. Într-un restaurant creat şi condus direct de către proprietar într-un spaţiu închiriat, un activ care nu trebuie inclus în valoarea de piaţă este: a) obiectele de inventar b) utilajele şi echipamentele specifice c) stocurile d) fondul comercial personal 12. Principiul anticipării arată că valoarea se bazează pe: a) percepţiile evaluatorului asupra beneficiilor viitoare ale afacerii b) anticiparea de către evaluator a modificărilor economice favorabile investitorilor c) raportul cerere-ofertă, evaluatorul anticipând ca preţul variază direct proporţional cu cererea d) nici un răspuns corect 13. Abordarea evaluării prin capitalizarea venitului se bazează pe principiul: a) rarităţii b) anticipării c) contribuţiei d) nici unul de mai sus 14. Evaluarea activelor necorporale este de competenţa: a) evaluatorului de întreprinderi b) evaluatorului de proprietăţi imobiliare c) evaluatorului de active corporale mobile d) tuturor categoriilor de evaluatori de mai sus 15. Ce metode utilizează informaţii de piaţă: a) metoda costului b) metode bazate pe venit c) metoda comparaţiei de piaţă d) toate cele de mai sus 2
16. Folosirea unei metode de evaluare depinde de: a) problema concretă de evaluare b) discreţia evaluatorului c) discreţia clientului d) nici una din cele de mai sus 17. Principiul substituţiei este aplicabil în: a) metoda activului net corectat b) metode bazate pe venit c) metoda comparaţiei de piaţă d) toate cele de mai sus 18. Termenul de „valoare” ar trebui utilizat în raportul de evaluare fără alt atribut: a) întotdeauna b) uneori c) niciodată d) la aprecierea evaluatorului 19. Influenţa factorilor de mediu asupra valorii unei întreprinderi: a) sporeşte valoarea b) nu poate fi cuantificată c) este o datorie în afara bilanţului d) nici unul din cele de mai sus 20. Termenul de „valoare” este utilizat în raportul de evaluare cu alt atribut: a) uneori b) doar pentru metoda DCF (discounted de flux de numerar actualizat) şi ANC (activul net corectat) c) în funcţie de cerinţele clientului d) nici un răspuns corect 21. Principiul fundamental de evaluare al abordării bazate pe venit este: a) oferta şi cererea b) substituţia c) anticiparea d) toate 22. Care tip de valoare este sinonim cu valoarea de piaţă: a) valoarea de asigurare b) valoarea de lichidare c) valoarea de investiţie d) valoarea de schimb 23. Se poate ca valoarea de piaţă să fie egală cu valoarea patrimonială (bazată pe active): a) da, întotdeauna b) nu, niciodată c) s-ar putea d) nu pentru că este mai mică
3
24. Care NU este o condiţie fundamentală a definiţiei valorii de piaţă: a) vânzătorul şi cumpărătorul sunt decişi (hotărâţi) să facă tranzacţia b) plata tranzacţiei se face în cash c) există o perioadă de timp rezonabilă pentru expunerea pe piaţă a proprietăţii d) ambele părţi sunt bine informate 25. Care NU este factor de producţie: a) terenul b) munca c) contribuţia d) capitalul 26. Principiul substituţiei este specific: a) metodelor patrimoniale b) metodelor bazate pe venit c) metodei comparaţiei de piaţă d) tuturor celor trei grupe de metode de mai sus 27. Prima etapă a procesului de evaluare este: a) colectarea informaţiilor b) inspectarea proprietăţii c) definirea misiunii evaluării d) precizarea metodelor de evaluare 28. Cărui tip de valoare îi corespunde o perioadă de comercializare limitată: a) valoarea de impozitare b) valoarea de lichidare c) valoarea subiectivă d) valoarea specială 29. Care este o condiţie a definiţiei valorii de piaţă: a) vocaţia la credit b) cumpărătorul şi vânzătorul sunt perfect informaţi asupra detaliilor tuturor tranzacţiilor din ultimii 3 ani c) cumpărătorul şi vânzătorul sunt două persoane independente, nelegate între ele prin relaţii preferenţiale d) cumpărătorul este conştient de stringenţa vânzătorului de a vinde 30. Valoarea de piaţă, prin definiţie este: a) întotdeauna preţul cel mai mare b) întotdeauna preţul cel mai mic c) preţul cel mai probabil d) costul plus profitul 31. Tipul de valoare pentru un anumit investitor este: a) valoarea de piaţă b) valoarea de impozitare c) valoarea de asigurare d) valoarea de investiţie
4
32. Cererea efectivă se referă la: a) cost şi valoare b) dorinţă şi putere efectivă de cumpărare c) dorinţă şi nevoie d) dorinţă şi satisfacţie 33. Care este un criteriu al celei mai bune utilizări: a) fezabil financiar b) cererea şi oferta c) concurenta d) contribuţia 34. Alegerea metodelor de evaluare se face: a) conform caietului de sarcini b) în funcţie de scopul evaluării c) conform indicaţiilor proprietarului d) în funcţie de conjunctura economică 35. Termenul de „capacitate beneficiară” mai este folosit în terminologia standardelor internaţionale de evaluare: a) da b) nu c) uneori d) numai în unele standarde 36. Proprietatea intelectuală conţine active necorporale: a) identificabile b) neidentificabile c) protejate prin reglementări legale d) incluse în fondul comercial 37. Costul unui activ este: a) preţul plătit pentru bunuri şi servicii cumpărate b) suma necesară pentru a crea sau produce un bun sau un serviciu c) expresia utilităţii unui bun sau serviciu d) răspunsul de la a) şi b) de mai sus 38. Care este caracteristica unei investiţii imobiliare: a) generează profit pentru cel care o exploatează b) este destinată închirierii şi / sau revânzării la un preţ avantajos: c) va fi modernizată d) funcţionează la capacitatea maximă 39. Evaluarea instalaţiilor şi echipamentelor este de competenţa: a) evaluatorului de proprietăţi imobiliare b) evaluatorului de bunuri mobile c) evaluatorului de întreprinderi d) consilierilor în proprietate intelectuală
5
40. În care din ipostazele următoare un evaluator va evalua un restaurant din perspectiva unui investitor mediu: a) expert consultant b) expert neutru c) arbitru (mediator) d) nici una 41. Standardele de evaluare cuprind: a) definiţii ale unor termeni specifici evaluării b) indici de actualizare c) formule de calcul a valorii prin diferite metode de evaluare d) tabele de încadrare 42. Între obiectivele standardelor de evaluare fac parte: a) sprijinirea evaluatorilor sa elaboreze rapoarte coerente pentru clienţi b) promovarea înţelegerii uniforme (coerenţei) prin utilizarea unor definiţii standard ale valorii de piaţă c) a şi b d) nici unul 43. Valoarea de piaţă vs. valoarea de investiţie a unei întreprinderi este: a) întotdeauna egală b) niciodată nu este egală c) este întotdeauna mai mare d) poate să fie şi egală 44. Standardele de evaluare sunt necesare: a) pentru o înţelegere uniformă a termenilor şi procedurilor de evaluare b) pentru ralierea la standardele de contabilitate c) pentru a putea fi atestaţi evaluatorii d) pentru alinierea la cerinţele integrării în U.E. 45. Pentru un client potenţial al unei întreprinderi, care solicită utilizarea unei rate de capitalizare de 22%, deşi rata de capitalizare uzuală pe piaţă este 14%, tipul de valoare calculat va fi: a) valoarea de utilizare b) valoarea de piaţă c) valoarea de investiţie d) valoarea de piaţă pentru utilizarea existentă 46. În accepţiunea evaluării prin capitalizare se înţelege: a) convertirea venitului în valoare b) structura capitalului unei întreprinderi c) recunoaşterea unei cheltuieli ca o imobilizare de capital d) toate cele trei variante de mai sus 47. Sintagmele “la data evaluării” şi “suma estimată” exprimă: a) faptul că evaluatorul face o estimare monetară la un anumit moment b) faptul că un raport de evaluare este un “produs perisabil” c) faptul că plata se presupune a fi făcută în numerar la data evaluării d) toate cele de mai sus
6
48. Proprietatea imobiliară include: a) terenul liber b) terenul, construcţiile şi amenajările ataşate c) toate drepturile, interesele şi beneficiile ce au legătură cu stăpânirea proprietăţii d) a sau b 49. Metodele şi tehnicile recunoscute de evaluare sunt: a) specifice în funcţie de gradul de dezvoltare economică a unei ţări b) influenţate de interesele clientului c) în general similare pentru toată lumea d) dictate de asociaţia profesională 50. Proprietatea imobiliară este un concept: a) non-fizic b) fizic c) tehnic d) influenţat de poziţia evaluatorului 51. Proprietatea mobiliară include: a) bunuri care nu se fixează permanent de teren şi construcţii b) bunuri necorporale care sunt ataşate proprietăţii c) bunuri care sunt caracterizate de mobilitatea lor d) a şi c 52. Conceptul de valoare a unui bun: a) implică existenţa unei pieţe pentru acel bun b) implică o sumă de bani asociată cu o tranzacţie c) implică existenţa unor tranzacţii anterioare cu bunuri similare d) implică o imagine a aşteptărilor vânzătorilor şi cumpărătorilor hotărâţi asupra beneficiilor viitoare 53. Evaluatorul extern: a) nu poate fi rudă cu persoane din firma care solicită evaluarea b) are doar un interes financiar indirect în firma evaluată c) este angajat exclusiv în cazuri de litigii d) este angajat de regulă în cazul evaluărilor pentru garanţii 54. Evaluatorul independent este un evaluator extern şi care în ultimele: a) 12 luni b) 24 de luni c) 36 de luni d) 6 luni nu a avut relaţii contractuale cu părţile implicate în tranzacţie. 55. Prin interes financiar indirect în relaţia client-evaluator se înţelege: a) relaţia intre preţul lucrării şi volumul de activitate implicat în evaluarea respectivă b) relaţia de asociere între preţul lucrării şi valoarea proprietăţii / afacerii evaluate c) relaţia de asociere şi relaţia de rudenie cu persoane din firmă care solicită lucrarea de evaluare d) relaţia între pregătirea şi competenţa evaluatorului pe de o parte şi preţul lucrării de evaluare
7
56. Metodele uzuale în abordarea pe bază de active sunt: a) ANC (activul net corectat) şi ANL (activul net de lichidare) b) AN contabil şi ANL c) ANC şi AN contabil d) AN contabil, ANC, ANL, VSB (valoarea substanţială brută) şi VSN (valoarea substanţială netă) 57. Valoarea de garantare a creditului ipotecar: a) identifică şi elimină elementele speculative b) ia în considerare utilizările alternative adecvate c) ţine seama de aspectele mentenabile într-un viitor apropiat d) toate cele de mai sus 58. Care dintre elementele de mai jos nu este cuprins în definiţia valorii de piaţă: a) suma estimată b) tranzacţie echilibrată c) proprietarul activului d) marketing adecvat 59. Care dintre următoarele baze de evaluare este cea mai utilizată în evaluarea pentru dispute maritale (conform standardelor de evaluare): a) valoarea de piaţă b) valoarea de lichidare c) valoarea intrinsecă d) nu există o bază specificată în acest scop 60. Care sunt standardele de evaluare obligatorii pentru membrii ANEVAR, începând cu 1 ianuarie 2004: a) standardele de evaluare elaborate de ANEVAR – SEV b) standardele internaţionale de evaluare c) standardele europene de evaluare d) oricare din cele de mai sus 61. Care dintre următoarele tipuri de valoare este utilizat în evaluarea întreprinderii pentru achiziţii strategice: a) valoarea de piaţă b) valoarea de investiţie c) valoarea de lichidare d) costul de înlocuire net 62. Care dintre următoarele abordări ale valorii au în vedere principiul substituţiei: a) abordarea prin comparaţie de piaţă b) abordarea pe bază de active c) a şi b d) a sau b 63. Cumpărătorii strategici sunt dispuşi să plătească pentru acţiunile unei firme: a) mai mult decât investitorii financiari b) cel mult cât investitorii financiari c) atât cât şi investitorii financiari d) nu este o informaţie relevantă şi utilă pentru evaluator 8
64. Termenul activ în afara exploatării se referă la: a) active care nu sunt necesare exploatării b) active în conservare c) active subutilizate d) a şi b 65. Pentru valoarea de piaţă, testul corect pentru precizia evaluărilor, realizate de o firmă de consultanţă, este comparaţia cu tranzacţii recente: a) doar un raport de verificare reprezintă un “test corect” b) nu, pentru ca valoarea de piaţă este o cifră nerealizabilă din cauza condiţiilor de natura “ideală” incluse în definiţie c) nu, pentru că valoarea de piaţă este valabilă la data evaluării şi raportul de evaluare nu are un termen de valabilitate d) nici un răspuns corect 66. În evaluarea unei întreprinderi, evaluatorul trebuie să-şi folosească raţionamentul profesional pentru: a) alegerea celor mai adecvate metode de evaluare b) utilizarea unor ipoteze credibile c) asigurarea coerenţei între indicatorii utilizaţi d) toate cele de mai sus 67. Nu este o eroare în evaluarea unei întreprinderi: a) omisiunea datei evaluării b) omisiunea declaraţiei privind condiţiile limitative c) omisiunea opiniei evaluatorului d) omisiunea metodei capitalizării profitului 68. Nu este o eroare în evaluarea unei întreprinderi: a) omisiunea bazei evaluării b) omisiunea valorii activelor din afara exploatării în evaluarea prin metoda DCF (discounted de flux de numerar actualizat) c) omisiunea declaraţiei privind condiţiile limitative d) omisiunea metodei activului net contabil 69. Cumpărătorii investiţionali sunt dispuşi să plătească pentru acţiunile unei întreprinderi: a) mai mult decât investitorii strategici b) cel mult cât investitorii strategici c) atât cât şi investitorii strategici d) nu este o informaţie relevantă şi utilă pentru evaluator 70. Termenul activ din afara exploatării se referă la: a) active utilizate sub capacitatea proiectată b) active supradimensionate c) active închiriate terţilor d) active supraevaluate în contabilitate 71. Existenţa unui activ din afara exploatării generează: a) corecţii asupra ratei de actualizare şi de capitalizare b) corecţii asupra veniturilor şi cheltuielilor generate de acel activ c) înscrierea informaţiilor în ipotezele şi condiţiile limitative d) toate cele de mai sus 9
72. Teoria valorii are un postulat care precizează că: a) valoarea nu este o trăsătură intrinsecă a unei proprietăţi ci reprezentarea asupra utilităţii sale b) manifestarea valorii nu este condiţionată de transferabilitatea proprietăţii c) valoarea este expresia monetară a utilităţii proprietăţii pentru vânzător d) toate cele de mai sus 73. Teoria valorii are un postulat care precizează că: a) valoarea este o trăsătură intrinsecă a unei proprietăţi şi nu reprezentarea asupra utilităţii acesteia b) manifestarea valorii este condiţionată de transferabilitatea proprietăţii c) valoarea este expresia monetară a utilităţii proprietăţii pentru cumpărător d) toate cele de mai sus 74. Teoria valorii are un postulat care precizează că: a) manifestarea valorii este condiţionată de transferabilitatea proprietăţii b) valoarea este o trăsătură intrinsecă a unei proprietăţi şi nu reprezentarea asupra utilităţii sale c) valoarea este expresia monetară a utilităţii proprietăţii pentru vânzători şi cumpărători d) toate cele de mai sus 75. Când acţionează în ipostaza de expert consultant pentru un potenţial investitor, evaluatorul calculează: a) valoarea de lichidare şi valoarea de ipotecare pentru a-l ajuta pe client să ia o decizie inteligentă b) valoarea de asigurare şi valoarea de piaţă pentru a-l ajuta pe client să ia o decizie inteligentă c) valoarea de investiţie şi valoarea de piaţă pentru a-l ajuta pe client să ia o decizie inteligentă d) valoarea prin DCF (discounted cash-flow) şi prin ANC (activul net corectat) pentru a-l ajuta pe client să ia o decizie inteligentă 76. Când acţionează în ipostaza de expert consultant pentru un potenţial investitor (cumpărător), evaluatorul va propune pentru a fi util clientului: a) de regulă o valoare maximă b) de regulă o valoare minimă c) conform standardului de evaluare a afacerii, va propune o valoare situată între DCF (discounted cash-flow) şi ANC (activul net corectat) d) nici un răspuns corect 77. Când acţionează în ipostaza de expert consultant pentru un potenţial vânzător, evaluatorul va propune, pentru a fi util clientului: a) de regulă o valoare maximă b) de regulă o valoare minimă c) conform standardului de evaluare a afacerii va propune o valoare situată între DCF (discounted cash-flow) şi capitalizarea profitului d) nici un răspuns corect 78. Valoarea de investiţie poate să fie egală cu valoarea de piaţă numai dacă: a) metodele aplicate sunt adecvate scopului evaluării b) ipotezele utilizate în estimarea ei ar fi acceptate de către toţi participanţii de pe piaţă c) nu se ţine seama de metoda ANC (activul net corectat) d) se estimează corect rata de actualizare 10
79. Care din următoarele elemente nu este activ în afara exploatării: a) creanţe incerte b) portofoliul de titluri de plasament c) teren excedentar d) licenţe neutilizate 80. Principiul anticipării arată că: a) valoarea se bazează pe anticiparea modificărilor legislative favorabile investitorilor b) valoarea se bazează pe percepţiile participanţilor pe piaţă asupra beneficiilor viitoare ale întreprinderii / afacerii c) valoarea se bazează pe raportul cerere-ofertă, anticipând că preţul unui bun variază direct proporţional cu cererea şi în mod invers proporţional cu oferta d) a şi b 81. Principiul contribuţiei arată că: a) valoarea unei părţi a unei afaceri / întreprinderi depinde de cât de mult contribuie la valoarea întregului sau, în condiţiile în care n-ar exista, cât de mult ar reduce valoarea întregului b) valoarea unei părţi a unei afaceri / întreprinderi depinde de ponderea costurilor de înlocuire nete (CIN) în total CIN al întregului c) valoarea unei părţi a unei afaceri / întreprinderi depinde de ponderea valorii de lichidare (VL) în total VL a întregului d) nu este un principiu utilizat în evaluarea întreprinderii 82. În abordarea prin comparaţia de piaţă un principiu fundamental este “principiul substituţiei” care spune că: a) un investitor nu va plăti mai mult decât valoarea estimată prin ANC (activul net corectat) b) un investitor nu va plăti mai mult decât costul unui bun de substituţie c) un cumpărător va plăti cel mult valoarea estimată prin DCF (exclusiv activele din afara exploatării) d) în abordarea prin comparaţie de piaţă primordial este principiul anticipării 83. Principiul substituţiei cere ca întreprinderile comparabile să fie: a) apropiate ca dimensiune şi piaţa de aprovizionare b) să acţioneze în aceeaşi ramură c) similare şi relevante d) a şi b 84. Principiul contribuţiei arată că: a) valoarea unei părţi a unei afaceri / întreprinderi depinde de ponderea costurilor de reconstrucţie în total cost de reconstrucţie a întregului b) valoarea unei părţi a unei întreprinderi depinde de ponderea valorii activelor din afara exploatării în ANC c) valoarea unei părţi a unei întreprinderi / proprietăţi depinde de cât de mult contribuie la valoarea întregului sau, în condiţiile în care n-ar exista, cât de mult ar reduce valoarea întregului d) valoarea unei părţi a unei întreprinderi depinde de ponderea valorii activelor din afara exploatării în ANC (activul net corectat) şi în DCF (flux de numerar actualizat)
11
85. Analiza şi separarea activelor în afara exploatării va evidenţia: a) activele în afara exploatării care nu generează venituri b) activele în afara exploatării care generează venituri c) mijloacele fixe în conservare d) toate cele de mai sus 86. În evaluarea pentru divizare se are în vedere: a) principiul contribuţiei care arată că valoarea unei părţi a unei afaceri depinde, în condiţiile în care acea parte n-ar exista, de cât de mult ar reduce valoarea întregului b) principiul anticipării care spune că valoarea se bazează pe anticiparea modificărilor legislative favorabile investitorilor c) principiul substituţiei care spune că un investitor nu va plăti mai mult decât valoarea estimată prin ANC (activul net corectat) d) toate cele de mai sus 87. Principiul substituţiei cere ca o întreprindere de substituţie: a) să acţioneze în domenii de activitate diferite şi să aibă o dimensiune apropiată b) să fie similară c) să fie relevantă d) b şi c 88. Ultima etapă în procesul de evaluare este: a) prezentarea anexelor care au fundamentat valoarea b) prezentarea copiilor după bilanţ, autorizaţiile de funcţionare, ridicările topo etc. c) reconcilierea rezultatelor şi estimarea valorii finale d) declaraţia privind condiţiile limitative şi certificarea competentei evaluatorului 89. Care dintre elementele de mai jos nu este cuprins în definiţia valorii de piaţă: a) vânzător hotărât şi cumpărător hotărât b) tranzacţie echilibrată c) la data evaluării d) o parte a acţionat prudent şi fără constrângeri 90. Pentru un investitor potenţial care solicită o rată de actualizare de 14%, identică cu rata uzuală de piaţă, tipul de valoare calculat va fi: a) valoarea de piaţă b) valoarea de investiţie c) valoarea de utilizare d) valoarea de lichidare 91. Metoda practicienilor apare în terminologia standardelor internaţionale de evaluare: a) numai în standardele europene b) da c) a apărut după 1990 d) nu 92. Ce se înţelege prin valoarea capitalului investit (VCI): a) valoarea contabilă a capitalului propriu b) valoarea de piaţă a capitalului propriu, capitalului preferenţial şi celui împrumutat c) ANC d) valoarea contabilă a capitalului împrumutat 12
93. O asociaţie profesională a evaluatorilor care promovează standarde profesionale de evaluare: a) asigură o uniformitate a calificării şi competentei în rândul membrilor săi b) asigură o uniformitate a metodelor aplicate în rapoartele de evaluare de către membrii săi, inclusiv a unor metode recunoscute pe plan european (de exemplu: metoda practicienilor) c) o asociaţie profesională ar trebui să insiste pe promovarea unor tarife minime în lucrările elaborate de membrii săi şi nu pe standarde profesionale d) nici un răspuns corect
13
DIAGNOSTICUL ÎNTREPRINDERII 1.
Lichiditatea generală curentă se calculează prin raportul dintre: a) active totale / datorii curente b) active totale / datorii totale c) active circulante / datorii curente d) active circulante / datorii totale
2.
Lichiditatea rapidă (intermediară) se calculează prin raportul dintre: a) active totale / datorii totale b) stocuri plus creanţe / datorii curente c) stocuri plus creanţe / datorii nefinanciare d) creanţe plus disponibilităţi / datorii curente
3.
Rata solvabilităţii generale exprimă raportul dintre: a) active totale / datorii curente b) active totale / datorii totale c) active imobilizate / datorii curente d) active totale / datorii bancare
4.
Rata autonomiei financiare este: a) capital permanent / capital propriu b) capital propriu / capital permanent c) capital propriu / capital social d) capital propriu / capital împrumutat
5.
Rata de finanţare a stocurilor este: a) fond de rulment / stocuri b) stocuri / fond de rulment net c) capital social / stocuri d) datorii curente / stocuri
6.
Rata datoriilor este: a) datorii curente / active circulante b) datorii totale / active totale c) datorii totale / active imobilizate d) datorii totale / capital propriu
7.
Rata de rotaţie a datoriilor (în nr. de rotaţii) este: a) cifra de afaceri / datorii totale b) venituri din exploatare / datorii totale c) cifra de afaceri / datorii curente d) datorii totale / capital propriu
8.
Rotaţia activelor circulante (nr. de rotaţii) se calculează prin raportul dintre: a) cifra de afaceri / active circulante b) venituri din exploatare / active circulante c) cifra de afaceri / stocuri plus creanţe d) active circulante / capital propriu
14
9.
Rata rentabilităţii costurilor este: a) profit net / capital social b) profit brut / capital propriu c) profit net / capital permanent d) profit net / cheltuieli totale
10. Pragul de rentabilitate (punctul critic al rentabilităţii) este: a) cheltuieli fixe plus cheltuieli variabile / cheltuieli din exploatare b) cheltuieli fixe / cheltuieli variabile plus cheltuieli constante c) cheltuieli fixe totale / (preţ unitar - cost variabil unitar) d) cheltuieli variabile totale / [1- (cheltuieli fixe totale + cheltuieli variabile totale)] 11. Fondul de rulment net propriu este: a) active totale – active circulante b) active totale – datorii totale c) capital propriu – active imobilizate d) active totale – active imobilizate 12. Rotaţia activului total (în nr. de rotaţii) este: a) active totale / cifra de afaceri b) cifra de afaceri / active totale c) active totale / capital propriu d) active totale / capital permanent 13. Durata medie de recuperare a creanţelor (în zile) se calculează prin formula: a) 360 zile / media creanţelor totale b) media creanţelor totale / 360 zile c) (media creanţelor totale / cifra de afaceri) 360 zile d) (venituri totale / media creanţelor totale) 360 zile 14. Rata rentabilităţii economice este: a) profit brut / capital permanent b) profit net / capital permanent c) profit net / capital propriu d) profit brut / capital social 15. Rata rentabilităţii financiare este: a) profit brut / capital permanent b) profit brut / capital social c) flux de numerar actualizat net / capital permanent d) profit net / capital propriu 16. Fondul de rulment net permanent este: a) active imobilizate – capital permanent b) active totale – active imobilizate c) capital permanent – active imobilizate d) capital social – active necorporale 17. O rată a lichidităţii generale (curente) de 1,6 semnifică: a) întreprinderea are disponibilităţi de 1,6 ori mai mari comparativ cu datoriile curente b) întreprinderea are active curente de 1,6 lei la 1 leu datorii curente c) întreprinderea are o situaţie satisfăcătoare a rentabilităţii d) întreprinderea are datorii curente de 1,6 ori mai mari comparativ cu activele curente 15
18. Necesarul de fond de rulment este: a) stocuri + creanţe + active de regularizare – datorii curente – pasive de regularizare b) active circulante – datorii curente nefinanciare c) creanţe + disponibilităţi – datorii curente d) disponibilităţi – datorii curente 19. Trezoreria netă este: a) active circulante – datorii curente b) stocuri + disponibilităţi – datorii curente c) disponibilităţi – datorii curente d) FRN (fond de rulment net) – NFR (necesar de fond de rulment) 20. La o întreprindere industrială, care înregistrează o creştere a stocurilor de produse finite şi producţie neterminată de dimensiuni mari, cifra de afaceri faţă de veniturile din exploatare este: a) egală b) mai mare c) mai mică d) sunt posibile toate variantele de mai sus 21. Care indicator poate avea o mărime negativă: a) trezoreria netă b) lichiditatea intermediară (rapidă) c) a şi b d) recuperarea creanţelor 22. Viteza de rotaţie a activelor curente poate fi exprimată în: a) număr mediu anual de rotaţii b) durata în zile a unei rotaţii c) ambii indicatori de mai sus d) nici unul dintre cei de mai sus 23. Care din nivelurile ratei lichidităţii generale curente este cel mai bun: a) 0,5 b) 1 c) 1,5 d) 2 24. Viabilitatea unei întreprinderi se referă la: a) capacitatea de a atrage investiţii b) capacitatea de a distribui dividende c) capacitatea de a pătrunde pe piaţă d) profitabilitate şi lichiditate 25. Convertind o rată a rentabilităţii de 0,0575 în rată procentuală, rezultatul este: a) 0,575 % b) 57,5 % c) 5,75 % d) 575 % 26. Capitalul permanent al unei întreprinderi cuprinde: a) capital propriu plus împrumuturi pe termen scurt b) capital social plus împrumuturi pe termen lung c) capital propriu plus împrumuturi cu termen de rambursare mai mare de 1 an d) active totale minus datorii totale 16
27. Nivelul recomandat al ratei lichidităţii generale (curente) este: a) 20 % b) 1,8 – 2 c) sub 1 d) nu există un nivel recomandat 28. Pârghia financiară exprimă raportul dintre: a) capital propriu şi total active imobilizate b) active imobilizate şi active circulante c) active imobilizate şi total active d) total active şi capital propriu 29. Amortizarea imobilizărilor face parte din una din categoriile de cheltuieli de mai jos: a) cheltuieli fixe b) cheltuieli variabile c) cheltuieli anticipate d) nici una din categoriile de mai sus 30. Calcularea dinamicii producţiei în preţuri constante din evoluţia acesteia în preţuri curente se face cel mai relevant cu: a) indicele general al preţurilor de consum b) indicele general al producţiei industriale c) indicele preţurilor grupei de produse d) cursul de schimb valutar 31. Scopul analizei financiare în raportul de evaluare este să permită: a) urmărirea evoluţiei în timp a echilibrelor şi performanţelor afacerii b) compararea cu afaceri similare c) ajustarea informaţiilor financiare istorice d) toate cele de mai sus 32. Care din următoarele rate financiare este utilă în estimarea fondului de rulment net (capital de lucru net): a) lichiditatea generală b) lichiditatea rapidă c) rentabilitatea cifrei de afaceri d) FRN (fondul de rulment net) / cifra de afaceri 33. Ce reprezintă “X“ şi “Y” în formula de mai jos (formula Du Pont): Profit net / X = Y / Venituri x Venituri /Active x Active /Capital propriu a) b) c) d)
ambii termeni reprezintă capitaluri proprii X = capital propriu şi Y = profit net X = venituri şi Y = profit net X = capital propriu şi Y = cifra de afaceri
34. Scopul analizei financiare în raportul de evaluare este: a) să analizeze rezultatele financiare ale firmei b) să calculeze indicatorii de echilibru financiar c) să permită ajustarea informaţiilor financiare istorice d) toate cele de mai sus 17
35. Care dintre activele următoare NU este activ curent: a) creanţe b) avansuri primite c) stocuri materiale d) disponibilităţi în valută 36. Principalele faze ale diagnosticului pentru evaluare sunt: a) pregătirea şi distribuirea chestionarului, interviul şi analiza informaţiilor obţinute b) obţinerea documentelor, interviul şi analiza informaţiilor c) pregătirea diagnosticului, analiza documentelor şi informaţiilor, elaborarea concluziilor d) nici un răspuns corect 37. Analiza SWOT se bazează pe: a) 2 niveluri de analiză: firma şi industria b) 3 niveluri de analiză: firma, industria şi mediul extern c) un singur nivel de analiză: firma d) 5 niveluri de analiză: analiza juridică, tehnica, analiza comercială, analiza managementului şi resurselor umane şi analiza financiară 38. Analiza şi separarea activelor din afara exploatării se realizează în cadrul: a) diagnosticului juridic b) diagnosticului tehnic (operaţional) c) diagnosticului economico-financiar d) aplicării metodei ANC 39. Cele 5 forţe ale competiţiei sunt: a) concurenţii potenţiali, rivalitatea internă, furnizorii, clienţii şi ameninţarea produselor / serviciilor de substituţie b) politica statului, acţiunile managementului, furnizorii, clienţii şi ameninţarea produselor / serviciilor de substituţie c) concurenţa, rentabilitatea, barierele de intrare, furnizorii, clienţii d) rivalitatea internă, barierele de intrare în ramură, puterea de negociere cu furnizorii, puterea de negociere cu clienţii şi pericolul produselor substituibile 40. Analiza calităţii produselor şi serviciilor se urmăreşte în: a) diagnosticul juridic b) diagnosticul comercial c) diagnosticul tehnic (operaţional) d) nu prezintă interes în evaluarea întreprinderii 41. Puterea de negociere cu furnizorii prezintă interes pentru evaluarea unei întreprinderi: a) în cazul unei puteri de negociere reduse furnizorii pot impune preţuri ridicate la materii prime, materiale, servicii b) în cazul unei puteri de negociere ridicate exista riscul de rupturi in aprovizionare c) în situaţia unei puteri de negociere reduse exista riscul ridicat de apariţie a unor produse de substituţie d) acest aspect nu prezintă interes in evaluarea întreprinderii
18
42. Clientela unei firme este: 80% instituţii bugetare şi 20% SRL – uri cu unic asociat. Aceasta reprezintă: a) putere de negociere scăzută cu furnizorii b) un risc datorat probabilităţii ridicate de faliment a clienţilor c) un punct slab datorită dependenţei de instituţiile bugetare d) un punct favorabil datorită menţinerii unei cifre de afaceri constante 43. Restricţiile Guvernului privind înfiinţarea unei bănci: a) reprezintă o barieră de intrare în ramură b) permite creşterea puterii de negociere a băncilor din sistem cu furnizorii c) generează scăderea puterii de negociere a clienţilor cu băncile d) toate cele de mai sus 44. Analiza capacităţii de producţie şi a gradului de utilizare a capacităţii de producţie se realizează în: a) diagnosticul juridic b) diagnosticul tehnic (operaţional) c) diagnosticul management resurse-umane d) cadrul corecţiilor din metoda ANC 45. Un grad de utilizare extrem de redus al capacităţii de producţie: a) reprezintă o explicaţie pentru o valoare mai ridicată a ANC comparativ cu DCF sau capitalizarea venitului b) reprezintă o explicaţie pentru o valoare mai ridicată a DCF comparativ cu capitalizarea venitului c) certitudine privind inexistenţa unor active necorporale d) explică un nivel redus de înzestrare tehnică a muncii (mijloace fixe pe salariat) 46. Aplicarea unui sistem de asigurare a calităţii se va reflecta în: a) diminuarea cheltuielilor de promovare b) reducerea îndatorării firmei şi implicit a AN contabil c) creşterea cifrei de afaceri şi a indicatorilor de eficienţă d) nu au influenţă asupra performanţelor şi judecăţii valorii 47. Analiza dimensiunii şi structurii potenţialului uman are în vedere: a) numărul de zile de grevă b) dinamica numărului de salariaţi c) dinamica productivităţii muncii d) dinamica salariului mediu 48. Analiza eficienţei utilizării potenţialului uman are în vedere: a) evoluţia ponderii personalului TESA b) evoluţia productivităţii muncii c) dinamica raportului mijloace fixe / număr de salariaţi d) dinamica mobilităţii personalului 49. Analiza dimensiunii şi structurii potenţialului uman are în vedere: a) evoluţiei numărului de zile de absenţe nemotivate şi a salariului mediu net b) evoluţia personalului TESA şi neproductiv, numărul de greve, nemulţumirile salariaţilor c) latura cantitativă si calitativă a încadrării întreprinderii cu personalul necesar, dinamica şi structura acestuia d) nu prezintă interes în diagnosticului pentru evaluare 19
50. Analiza contractelor de asigurare se face în: a) diagnosticul juridic b) diagnosticul operaţional c) diagnosticul management resurse-umane d) cadrul stabilirii ipotezelor DCF 51. Existenţa unor drepturi de proprietate intelectuală este stabilită în cadrul: a) diagnosticului juridic şi are incidenţă asupra ANC b) diagnosticului managementului resurselor umane şi are incidenţă asupra ANC c) diagnosticului tehnic şi are incidenţă asupra DCF d) diagnosticului comercial şi are incidenţă în abordarea prin comparaţie directă 52. Existenta unui credit pe termen lung: a) va fi evidenţiată de diagnosticul juridic şi diagnosticul tehnic şi are incidenţă asupra DCF b) va fi evidenţiată de diagnosticul juridic şi diagnosticul managementului şi are incidenţă asupra DCF c) va fi evidenţiată de diagnosticul juridic şi economico-financiar şi are incidenţă asupra DCF d) va fi evidenţiată de diagnosticul juridic şi economico-financiar şi are incidenţă asupra ANC 53. Existenţa unui activ în afara exploatării va fi evidenţiată: a) în diagnosticul juridic şi nu va avea relevanta în DCF b) în diagnosticul tehnic şi va avea relevanţă în metodele bazate pe venit c) în diagnosticul economico-financiar şi va avea relevanta in estimarea ratei de actualizare d) în diagnosticul comercial şi va avea relevanţă în ANC 54. Existenţa unor salarii mult peste media ramurii va fi evidenţiată în: a) diagnosticul management – resurse umane şi va avea impact asupra ANC b) diagnosticul management – resurse umane şi va avea impact asupra nivelului venitului care se capitalizează c) diagnosticul juridic şi va avea impact asupra ANC d) diagnosticul comercial şi va avea impact asupra DCF 55. Existenţa unei dotări tehnologice depreciată funcţional va fi evidenţiată în: a) diagnosticul juridic şi va avea impact asupra ANC b) diagnosticul tehnic şi va avea impact asupra ANC c) diagnosticul tehnic şi va avea impact asupra ANC şi DCF d) diagnosticul comercial şi va avea impact asupra ratei de actualizare 56. Existenţa unor litigii în calitate de pârât va fi evidenţiată în: a) diagnosticul juridic şi va avea impact asupra AN contabil b) diagnosticul comercial şi va avea impact asupra DCF c) diagnosticul juridic şi va avea impact asupra ANC d) diagnosticul economico-financiar şi va avea impact asupra valorii reziduale 57. Forţa de muncă excedentară va fi evidenţiată prin: a) evoluţia numărului mediu de salariaţi b) evoluţia ponderii personalului TESA c) evoluţia corelată număr de salariaţi – cifra de afaceri d) evoluţia corelată număr de salariaţi – profit 20
58. Prima etapă în procesul de evaluare este: a) diagnosticul pentru evaluare b) prezentarea firmei evaluate şi a consultantului c) definirea problemei (scopul evaluării, definirea valorii, data evaluării, condiţii limitative etc.) d) sinteza rezultatului evaluării 59. Ultima etapă în procesul de evaluare este: a) analiza SWOT b) corecţiile asupra valorii (lipsa de control, lipsa de lichiditate) c) reconcilierea rezultatelor şi estimarea valorii finale d) prezentarea anexelor care au fundamentat valoarea finală 60. Data evaluării poate fi: a) data curentă b) o dată anterioară elaborării raportului c) o dată ulterioară elaborării raportului d) toate cele de mai sus 61. Analiza activelor din afara exploatării închiriate terţilor se realizează în cadrul: a) diagnosticului juridic şi diagnosticului economico-financiar b) diagnosticului juridic şi diagnosticului tehnic c) diagnosticului management - resurse umane şi diagnosticului economico-financiar d) diagnosticului management - resurse umane şi diagnosticului comercial 62. O durată de recuperare a creanţelor de 120 de zile faţă de media ramurii 25 de zile: a) apare în diagnosticul financiar prin calculul ratei Profit / CA şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza clienţilor întreprinderii b) apare în diagnosticul financiar prin calculul ratei Creanţe / CA x 360 şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza pieţei de desfacere şi a clienţilor întreprinderii c) apare în diagnosticul management resurse umane prin calculul indicatorilor de conflictualitate şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza pieţei de desfacere şi a clienţilor întreprinderii d) nu este o informaţie relevantă pentru evaluare afacerii 63. O durată de achitare a furnizorilor de 200 de zile faţă de media ramurii 30 de zile: a) apare în diagnosticul financiar în analiza pe baza punctului critic şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza furnizorilor întreprinderii b) apare în diagnosticul financiar prin calculul ratei de eficienţă a costurilor şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza pieţei de aprovizionare şi a furnizorilor întreprinderii c) apare în diagnosticul financiar prin calculul ratei Furnizori / CA x 360 şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza pieţei de aprovizionare şi a furnizorilor întreprinderii d) apare în diagnosticul management - resurse umane prin calculul indicatorilor de dinamică şi structură şi este confirmată de diagnosticul comercial prin analiza pieţei de aprovizionare şi a furnizorilor întreprinderii
21
64. O brutărie are o capacitate de producţie de 400 mii bucăţi/an. Cheltuielile fixe sunt de 500 mil. lei/ an, costurile variabile de 3.000 lei pe bucată, iar preţul de vânzare este de 5.000 lei pe bucată. Punctul critic al rentabilităţii va fi de: a) 800 mii bucăţi b) 125 mii bucăţi c) 25 mii bucăţi d) 250 mii bucăţi 65. Estimarea unei creşteri cu 10% a cifrei de afaceri în primul an de previziune va determina în principiu: a) o creştere cu 10% a profitabilităţii exploatării (operaţionale) datorită existentei unei componente variabile a cheltuielilor b) menţinerea rentabilităţii exploatării (operaţionale) din perioada anterioară (anul de bază) c) o creştere a profitabilităţii exploatării (operaţionale) datorită existenţei unei componente fixe a cheltuielilor d) permite o creştere a fluxului de numerar actualizat ca urmare a creşterii creanţelor 66. Ce reprezintă “X“ şi “Y” în formula de mai jos: X / Cap. propriu = Profit net / Y x CA / Cap. propriu a) b) c) d)
X = cifra de afaceri (CA) şi Y = Profit net X = Profit net şi Y = CA ambii termeni reprezintă CA X = lichiditatea generală şi Y = rentabilitatea financiară
67. Un nivel al lichidităţii generale de 5,5 reprezintă: a) o situaţie favorabilă a rentabilităţii şi performantelor afacerii b) un nivel asigurator din prisma finanţatorilor pe termen scurt c) o gestiune proastă a activelor curente din prisma acţionarilor afacerii d) b şi c 68. Situaţia unei firme arată o pierdere netă de 200 mil. lei şi un capital propriu de minus 1.000 mil. lei. Dacă media ramurii prezintă o rentabilitate financiară de 5% vom considera că: a) firma are o situaţie favorabilă pentru că rentabilitatea financiară este peste media ramurii b) firma are o rentabilitate financiară de 20%, peste nivelul aşteptat de un investitor mediu c) apare paradoxul numerelor negative în metoda ratelor d) a şi b 69. Analiza în termeni de rate financiare este utilizată pentru : a) că este cerută de Ministerul Finanţelor Publice în anexele bilanţurilor agenţilor economici b) a fundamenta deprecierile din cauze externe ale activelor în abordarea bazată pe active c) a compara riscul relativ al întreprinderii în cauză de-a lungul timpului cu cel al întreprinderilor similare d) a dimensiona riscul financiar în estimarea ratei de actualizare în abordarea bazată pe venituri
22
70. Analiza în termeni procentuali: a) este utilizată pentru a stabili tendinţele şi relaţiile între conturile de venituri şi cheltuieli ale unei întreprinderi de-a lungul timpului b) este utilizată pentru a compara riscul relativ al întreprinderii în cauză de-a lungul timpului şi în cel al întreprinderilor similare c) permite compararea tendinţelor relaţiilor existente de-a lungul timpului, între elementele de venituri şi cheltuieli, sau între posturile de bilanţ pentru întreprinderea în cauză sau în raport cu cele ale întreprinderilor similare d) permite estimarea riscului specific de afacere şi dimensionarea primei de risc în modelul CAPM 71. Analiza în termeni monetari: a) este utilizată pentru a stabili tendinţele şi relaţiile între conturile de venituri şi cheltuieli ale unei întreprinderi de-a lungul timpului b) este utilizată pentru a compara riscul relativ al întreprinderii în cauză de-a lungul timpului şi în cel al întreprinderilor similare c) permite compararea relaţiilor existente de-a lungul timpului, între elementele de venituri şi cheltuieli sau între posturile de bilanţ pentru întreprinderea în cauză sau în raport cu cele ale întreprinderilor similare d) stă la baza previzionării în termeni monetari a profitului net şi a ratei de piaţă PER 72. Analiza situaţiilor financiare ale întreprinderii evaluate în termeni monetari, procentuali şi în termeni de rate financiare facilitează: a) înţelegerea structurii financiare şi a riscului investiţiilor efectuate de întreprindere b) înţelegerea situaţiilor financiare şi a riscului investiţiilor întreprinderii c) înţelegerea tendinţelor vânzărilor pe grupe de produse şi a riscului investiţiilor efectuate de întreprindere d) înţelegerea situaţiei economice şi a riscului investiţiei în întreprindere 73. Existenţa licenţelor, sistemelor şi procedurilor necesare exploatării reprezintă: a) o dovadă a unui management adecvat economiei de tranziţie b) factori de constituire a unor active necorporale ale valorii unei întreprinderi în exploatare c) surse ale profitului net estimat în metoda capitalizării d) factori de constituire ai activelor necorporale de tipul fondului comercial într-o întreprindere în exploatare 74. Între factorii privind mediul economic ce ar putea afecta întreprinderea evaluată şi pe care trebuie să-i ia în considerare evaluatorul, se numără: a) rata natalităţii, gradul de ocupare al populaţiei, dezvoltarea durabilă b) rata de schimb valutar, rata inflaţiei şi rata dobânzii c) stabilitatea şi coerenţa legislaţiei, stabilitatea şi securitatea geopolitică d) a şi b
23
METODE PATRIMONIALE 1.
În abordarea patrimonială, terenul va fi tratat: a) pe baza valorii din contabilitate, actualizată b) pe baza valorii de profitabilitate c) pe baza costului de achiziţie d) pe baza valorii de piaţă
2.
În abordarea patrimonială, maşinile şi utilajele se estimează întotdeauna numai pe baza: a) valorii de piaţă b) valorii de înlocuire c) valorii de randament d) nici uneia din cele de mai sus
3.
Valoarea recuperabilă a mijloacelor fixe aflate în exploatare, conform IAS 36, este: a) valoarea de piaţă în general b) costul de înlocuire net c) cea mai mare valoare dintre valoarea de utilizare şi valoarea de piaţă minus cheltuielile de vânzare d) valoarea de achiziţie
4.
Abordarea patrimonială este prioritară: a) la întreprinderile care îşi continuă activitatea b) la întreprinderile în dificultate financiară c) la evaluarea pentru lichidare d) la întreprinderile mici
5.
Abordarea patrimonială se recomandă la: a) evaluarea întreprinderii în totalitate b) evaluarea participaţiilor minoritare c) evaluarea întreprinderilor din sfera serviciilor profesionale d) la toate cazurile de mai sus
6.
Portofoliul de acţiuni deţinute de o întreprindere ca active financiare se include în evaluare: a) ca active din afara exploatării b) se tratează ca orice activ c) nu se include în evaluare d) sunt posibile toate variantele de mai sus
7.
Metoda indicilor de actualizare pentru evaluarea unui teren liber este: a) adecvată b) neadecvată c) cea mai bună d) neaplicabilă
8.
Cea mai adecvată metodă de evaluare a unui program informatic de gestiune este: a) costul de înlocuire minus deprecierea b) comparaţia de piaţă c) capitalizarea profitului d) toate cele trei metode de mai sus
24
9.
Un proiect de cercetare ştiinţifică fundamentală se evaluează prin: a) costuri b) capitalizare (actualizarea venitului) c) comparaţia de piaţă d) nu se evaluează
10. Activele din afara exploatării (în surplus faţă de necesităţile de exploatare) se evaluează la: a) valoarea de piaţă b) valoarea de casare c) valoarea de lichidare d) valoarea de realizare netă 11. Valoarea de realizare netă a activelor din afara exploatării este: a) preţul estimat de vânzare – costuri de vânzare b) preţul estimat de vânzare – costuri de vânzare – impozitul pe câştigul de capital din vânzare c) valoarea de piaţă d) valoarea de casare 12. Corecţii asupra valorii de înregistrare a creanţelor se fac pe baza unor: a) estimări asupra posibilităţii de încasare a lor b) reglementări / norme c) recomandări din standarde d) legislaţii în vigoare 13. La ce valoare se evaluează producţia în curs de execuţie: a) costul de producţie b) valoarea de piaţă c) valoarea de realizare netă d) preţul estimat de vânzare al produselor finite rezultate minus cheltuielile estimate de finalizare a producţiei minus cheltuielile de vânzare minus un profit aferent efortului de completare şi vânzare 14. În evaluarea unei clădiri / construcţii prin metoda costului, cea mai indicată procedură este prin: a) costul de înlocuire net b) costul de reproducţie net c) indici de actualizare d) cursul de schimb valutar 15. Active din afara exploatării sunt: a) clădirile din exploatare b) maşinile şi echipamentele de lucru c) staţia de epurare a apelor uzate d) titlurile de participare 16. Disponibilităţile băneşti sunt active din afara exploatării : a) în toate cazurile b) niciodată c) când sunt sub formă de depozite la termen d) când sunt sub formă de sold normal în conturile bancare
25
17. Un mijloc fix este un activ din afara exploatării când este: a) utilizat într-o activitate auxiliară b) în conservare c) neamortizat d) amortizat integral şi este încă necesar 18. Activ din afara exploatării este: a) terenul excedentar şi construibil b) mijlocul fix amortizat şi utilizat c) stocul normal de produse finite d) disponibilităţile băneşti în numerar 19. Metoda adecvată de evaluare a unei clădiri din proprietatea unei întreprinderi, care este închiriată pe termen lung unei firme, este: a) costul de înlocuire net b) devizul de cheltuieli actualizat c) capitalizarea venitului net din exploatare provenit din chirie d) valoarea de vânzare forţată 20. Pentru o întreprindere care nu desfăşoară o activitate de import-export, un activ din afara exploatării este: a) autoturismul utilizat de manager b) valuta din contul de la bancă c) stocul producţiei neterminate d) terenul din coproprietatea cu vecinul aferent drumului de acces 21. În cazul aplicării metodei ANC nu se face pentru corecţie pentru: a) un teren liber şi construibil b) disponibilităţile în lei c) stocul de materii prime necesare fabricaţiei d) certificatele de depozit la termen 22. Ce caracteristici trebuie să fie luate în considerare în evaluările profesioniste ale echipamentelor şi utilajelor: a) fizice b) funcţionale c) economice d) toate 23. Valoarea unei macarale care nu a fost utilizată în ultimii 15 ani este: a) valoarea de recuperare b) valoarea de lichidare c) influenţe externe (cererea efectivă de produse) d) valoarea de utilizare 24. Capitalul permanent necesar exploatării reprezintă: a) o metodă de evaluare menţionată în Standardele de Evaluare b) o formă de exprimare a valorii capitalului utilizat c) o componentă a activului net corectat d) nici unul din cele de mai sus
26
25. Capitalul permanent necesar exploatării este necesar în cazul evaluării: a) oricărei întreprinderi b) numai pentru întreprinderile în dificultate c) nu este o metodă de evaluare d) nici unul din cele de mai sus 26. Cea mai credibilă metodă de evaluare a terenului este: a) extracţia b) alocarea c) comparaţia vânzărilor (de piaţă) d) tehnica reziduală 27. Durata de viaţă utilă rămasă estimată a unui mijloc fix în accepţiunea evaluării este: a) durata de viaţă utilă totală minus vârsta efectivă b) durata de viaţă utilă totală minus vârsta cronologică c) cea determinată conform legii d) cea preluată din cataloage de specialitate 28. Evaluarea mijloacelor fixe are o importanţă deosebită în evaluările prin metode: a) bazate pe venit b) bazate pe cifra de afaceri c) patrimoniale d) bursiere 29. Cea mai adecvată metodă de evaluare a unui hectar de teren intravilan, destinat construcţiilor de locuinţe individuale este metoda: a) extracţiei b) parcelării şi dezvoltării c) capitalizării rentei (chiriei) d) reziduală 30. Costurile segregate înseamnă: a) costurile directe şi indirecte b) costurile unitare pentru componentele clădirii c) costurile separate ale clădirilor şi ale terenurilor d) costul de reconstrucţie şi costul de înlocuire 31. Abordarea patrimonială în evaluarea clădirii unui hotel este relevantă: a) în toate situaţiile b) numai pentru hotelurile de categorie inferioară c) în cazul celor construite recent şi în zone în care pot fi construite noi hoteluri d) nu este o abordare convingătoare 32. Capitalul investit reprezintă: a) capitalul propriu plus împrumuturile cu termen mai mare de un an b) capitalul social c) activul net corectat d) activele totale
27
33. În metoda ANC, cheltuielile de constituire sunt tratate astfel: a) sunt preluate la valoarea contabilă b) sunt eliminate c) sunt preluate la valoarea corectată d) sunt actualizate prin indexare 34. Un bun mobil poate fi: a) un dispozitiv ce funcţionează independent b) un subansamblu al unei instalaţii c) o proprietate corporală d) toate cele de mai sus 35. Un bun mobil este o proprietate: a) imobiliară b) mobilă corporală c) imobilă corporală d) oricare din cele de mai sus 36. Valoarea de utilizare a unui bun mobil care funcţionează ca o unitate generatoare de numerar, este: a) valoarea actualizată a fluxului de numerar viitor generat de acel bun b) preţul solicitat de vânzător c) costul plătit de cumpărător d) nici unul din cele de mai sus 37. Costul faţă de valoarea unui bun mobil poate fi: a) egal b) mai mic c) mai mare d) oricare din cazurile de mai sus 38. Costul de înlocuire a unui bun mobil este: a) costul de reproducţie minus deprecierea b) costul de dislocare a acestuia de pe amplasamentul său c) costul componentelor înlocuite prin reparaţie d) costul unui substitut modern, cu aceeaşi utilitate 39. Costul de reconstrucţie a unui bun mobil este: a) costul reparaţiilor capitale b) costul reparaţiilor curente şi capitale c) costul de reproducţie a unui substitut identic d) costul de reproducţie a unui substitut asemănător 40. Pentru evaluarea unui bun mobil, inspecţia este necesară pentru: a) identificare acestuia b) verificarea funcţionării c) verificarea parametrilor tehnici şi a deprecierii d) toate cele de mai sus
28
41. Deprecierea unui bun mobil este: a) pierderea de valoare ca rezultat al vechimii b) pierderea de valoare din cauza neadecvării funcţionale c) pierderea de valoare din cauza subutilizării d) toate cele de mai sus 42. Durata de viaţă utilă a unui bun mobil este afectată de: a) regimul şi mediul de lucru b) legislaţia economică c) progresul tehnologic d) toate cele de mai sus 43. Deprecierea economică a unui bun mobil care are o greutate de 30 de tone, faţă de un substitut care are o greutate de 27 de tone este: a) 10% b) 33,3% c) nu este o depreciere economică d) nici unul din cele de mai sus 44. Deprecierea funcţională a unui bun mobil care produce 15 unităţi/zi faţă de un substitut care produce 17 unităţi/zi este: a) 11,8% b) 13,3% c) nu poate fi cuantificată pe baza datelor din enunţ d) nici unul din cele de mai sus 45. Diminuarea cu 10% a producţiei unui bun mobil, cauzată de scăderea cererii, este: a) efectul unui management slab b) efectul unui marketing necorespunzător c) o depreciere economică (externă) d) nici unul din cele de mai sus 46. Cea mai probabilă ordine de apariţie a deprecierilor unui bun mobil este: a) fizică, economică, funcţională b) fizică, funcţională, economică c) funcţională, fizică, economică d) ordinea este indiferentă 47. În evaluarea unui bun mobil prin metoda costului, elementele normale incluse în estimare sunt: a) costurile directe b) toate costurile directe şi indirecte c) preţ furnizor + taxe şi impozite d) nici unul din cele de mai sus 48. Principiul de bază aplicabil în determinarea costului de înlocuire a unui bun mobil este: a) contribuţia b) concurenţa c) substituţia d) cea mai bună utilizare
29
49. Evaluarea unui bun mobil prin metoda comparaţiei de piaţă este adecvată dacă: a) bunurile mobile se vând pe piaţă b) există suficiente tranzacţii cu bunuri mobile comparabile şi informaţii despre acestea c) piaţa este a vânzătorului d) piaţa este a cumpărătorului 50. Valoarea de casare a unui utilaj este dată de: a) preţul obţinut din vânzare ca fier vechi b) costul de demontare şi pregătire pentru vânzare c) suma: a + b d) diferenţa: a - b 51. Valoarea de recuperare a unui bun mobil faţă de valoarea de casare este în general: a) mai mică b) egală c) mai mare sau egală d) oricare 52. Valoarea de asigurare a unui bun mobil poate fi determinată prin: a) metoda costului b) metoda costului şi abordarea prin comparaţie de piaţă c) metodele: costului, comparaţia de piaţă şi venit d) metoda pe bază de venit 53. Abordarea pe bază de active se bazează în special pe principiul: a) anticipării b) substituţiei c) orientării spre viitor d) b şi c 54. O firmă înregistrează în bilanţ la “disponibilităţi” un depozit bancar de 4 mld. lei, pe termen de 1 an, cu rata anuală a dobânzii de 25%. În evaluarea întreprinderii vom considera acest activ ca fiind: a) activ care generează venituri ce vor fi incluse în previziunea contului de profit şi pierdere b) activ în afara exploatării cu valoarea de 4 mld. lei, realizabil imediat c) activ în afara exploatării cu valoarea de 5 mld. lei, realizabil la termen d) activ în afara exploatării cu valoarea de 4 mld. lei minus costurile bancare de lichidare a depozitului, realizabil imediat 55. Un stand de probă, utilizat 8 ore pe lună, într-o firmă industrială aflată în exploatare, se va evalua în abordarea pe bază de active la: a) tipul de valoare este în funcţie de scopul evaluării b) valoarea de piaţă c) valoarea de lichidare d) cea mai mică valoare între a şi b 56. În evaluarea maşinilor şi echipamentelor, costul curent al unui bun nou cu o utilitate echivalentă cu cea a bunului evaluat este: a) costul de reproducţie b) costul de înlocuire c) valoarea de piaţă d) valoarea de exploatare continuă 30
57. Time-sharingul reprezintă: a) cumpărarea dreptului de petrecere a vacanţelor viitoare la preţurile viitoare b) cumpărarea dreptului de petrecere a vacanţelor viitoare la preţurile curente c) cumpărarea unei proprietăţi imobiliare cu plata în rate d) cumpărarea activelor necorporale ataşate unei proprietăţi imobiliare complexe 58. Avantajul amplasamentului este un activ necorporal: a) transferabil al afacerii b) neidentificabil al persoanei c) neidentificabil al afacerii d) nici un răspuns corect 59. Ce fel de activ este avantajul contractului de închiriere: a) activ necorporal neidentificabil al afacerii b) activ necorporal distinct c) este o proprietate intelectuală d) nu face obiectul evaluării 60. Cel mai adesea noţiunea de fond comercial este asociată cu: a) un supraprofit b) o valoare reziduală c) reputaţia d) toate cele de mai sus 61. În evaluarea unui brevet de invenţie relevanţa abordării prin cost este: a) mică b) satisfăcătoare c) bună d) nu interesează evaluatorul 62. În evaluarea reţelei de distribuţie, relevanţa abordării prin cost este: a) mică b) satisfăcătoare c) bună d) nu interesează evaluatorul 63. Care dintre următoarele elemente nu reprezintă proprietate intelectuală: a) marca b) know-how-ul c) avantajul contractului de asigurare d) copyright-ul 64. Pierderea de fond comercial pentru o afacere ce poate fi reamplasată va fi: a) costul de reconstituire a fondului comercial iniţial b) fondul comercial înainte de reamplasare minus fondul comercial după reamplasare c) capitalizarea supraprofitului înainte de reamplasare d) a sau c
31
65. O firmă înregistrează în bilanţ la “disponibilităţi” un plasament financiar la un fond de investiţii operaţional, la o valoare nominală de 8 mld. lei pe termen de 1 an cu o rată anuală a dobânzii de 25%. În evaluarea întreprinderii acest activ este considerat ca fiind: a) activ care generează venituri ce vor fi incluse în previziunea contului de profit şi pierderi b) activ în afara exploatării cu valoarea de 8 mld. lei, realizabil imediat c) activ în afara exploatării cu valoarea de 10 mld. lei, realizabil la termen d) activ în afara exploatării cu valoarea de 8 mld. lei minus costurile financiare de lichidare a plasamentului, realizabil imediat 66. O maşină de rectificat este utilizată 5-6 zile lunar pentru finisajele speciale ale anumitor produse realizate de o firma industriala operaţională. Acest activ: a) este un activ din afara exploatării şi se va evalua la valoarea de lichidare b) este un activ din afara exploatării şi se va evalua la valoarea netă de realizare pe piaţă c) este un activ în exploatare şi se va evalua la valoarea de utilizare d) nici un răspuns corect 67. În cadrul unei întreprinderi există o proprietate imobiliară construită fără proiect şi fără autorizaţie de construire. Aceasta este o proprietate din afara exploatării pentru care există piaţă de vânzare. Evaluatorul va evalua acest activ: a) la valoarea de utilizare b) la valoarea de realizare pe piaţă minus cheltuielile de vânzare c) la valoarea pe piaţă minus cheltuielile necesare pentru obţinerea autorizaţiei minus cheltuielile de vânzare d) nici un răspuns corect 68. Concluziile analizei gradului de utilizare a capacităţii de producţie se reflectă: a) în ANC pentru că evidenţiază existenţa unor active utilizate la 20-30% şi deci aflate în afara exploatării b) în corecţia asupra multiplicatorului PER c) în estimarea amortizării neinclusă pe costuri şi deci influenţează rata de eficienţă a cheltuielilor materiale d) nici un răspuns corect 69. Existenţa unor pasive ecologice ale unei firme petrochimice: a) influenţează concluziile diagnosticului management-resurse umane b) implică unele corecţii asupra activelor circulante şi deci influenţează ANC c) implică anumite corecţii asupra datoriilor şi deci influenţează ANC d) această problemă nu face obiectul evaluării 70. Un castel din proprietatea unei firme agricole, utilizat ca sediu administrativ, se va evalua: a) pe baza comparaţiei directe b) pe baza costului de înlocuire net c) pe baza costului de reconstrucţie d) pe baza valorii de vânzare forţată 71. Dacă o firmă are un credit pe termen lung, la data evaluării (31.12.N), credit contractat la data de 30.12.N în condiţiile pieţei, în evaluarea întreprinderii: a) se face o corecţie asupra datoriilor b) fiind înregistrat în afara bilanţului va genera o corecţie pozitivă asupra datoriilor purtătoare de dobânzi c) influenţează fluxul de numerar din exploatare d) influenţează fluxul de numerar din finanţare 32
72. Dacă o firmă multinaţională ZETA achiziţionează o întreprindere românească, pentru a-şi realiza strategia de pătrundere pe piaţă est-europeană, valoarea estimată a firmei româneşti: a) va include avantajele create prin intrarea în grupul ZETA b) în reconcilierea valorii vom propune rezultatul metodei ANC c) nu va include sinergiile create prin intrarea în grup d) rata de actualizare va fi mai mare pentru că va include riscul de ţară 73. Cea mai credibilă metodă în evaluarea unui teren liber din proprietatea unei firme este: a) tehnica reziduală b) capitalizarea rentei c) alocarea d) comparaţia de piaţă 74. Termenul activ din afara exploatării se referă la: a) active care generează venituri reduse b) active care nu sunt necesare sau în surplus c) active subutilizate d) toate cele de mai sus 75. Fondul comercial (goodwill-ul) se poate estima: a) prin însumarea costurilor anterioare b) prin capitalizarea profitului excedentar c) a sau b d) nici un răspuns corect 76. Valoarea întreprinderii calculată prin ANC este o valoare: )a pe bază minoritară )b pe bază de control )c fie pe bază minoritară fie pe bază de control )d nici una 77. De obicei, metoda relevantă de evaluare a unui brevet de invenţie utilizat de titular, este: a) comparaţia de piaţă b) costul de recreare c) capitalizarea supraprofitului d) actualizarea economiei de cheltuieli şi / sau a economiei de redevenţă ipotetică 78. Clauza de neconcurenţă (necompetiţie) se evaluează numai prin: a) abordarea pe bază de cost b) abordarea prin venit c) comparaţia de piaţă d) toate cele trei abordări de mai sus 79. Un ANC negativ: a) evidenţiază o greşeală gravă a evaluatorului b) poate fi compensată de un DCF pozitiv în metoda practicienilor c) poate evidenţia existenţa unor credite obţinute cu garanţii (active imobilizate ale întreprinderii) supraevaluate d) ANC nu poate fi negativ
33
80. Un indice de corecţie de 0,75 aplicat asupra costului de înlocuire net a unei clădiri istorice din proprietatea unei afaceri reprezintă: a) un coeficient de încredere al evaluatorului în estimarea costului de reconstrucţie a unei asemenea proprietăţi b) o corecţie datorată unei uzuri semnificative a acelui activ c) o apreciere profesionistă a raportului cerere-ofertă pe piaţa proprietăţilor istorice d) nici un răspuns corect 81. În abordarea pe bază de cost a unei proprietăţi imobiliare (teren + clădire) din cadrul unei afaceri reprezentând o casă de vacanţă: a) valoarea proprietăţii se obţine prin adăugarea valorii estimative a terenului la CIN al clădirii plus profitul antreprenorului b) valoarea proprietăţii se obţine prin adăugarea valorii estimative a terenului la CIN al clădirii c) valoarea proprietăţii se obţine prin adăugarea valorii estimative a terenului la costul de reconstrucţie al clădirii, fiind vorba de un activ din afara exploatării d) valoarea proprietăţii se determină pe baza valorii nete de realizare pe piaţă, fiind vorba de un activ din afara exploatării 82. Abordarea patrimonială: a) nu ţine cont de activele necorporale b) ia în calcul toate activele necorporale mobile c) estimează toate activele (corporale şi necorporale) şi obligaţiile la valoarea de piaţă d) estimează toate activele (corporale şi necorporale) şi toate obligaţiile la valoarea de piaţă sau la alte valori adecvate 83. Corectarea valorilor contabile în metoda ANC: a) nu se referă la datoriile viitoare condiţionate b) nu se face la activele necorporale c) nu se face la activele închiriate terţilor d) nu se referă la profitul deja realizat 84. În cadrul unei proprietăţi terenul care poate fi considerat în exces este terenul: a) neconstruit din cadrul proprietăţii b) liber, situat la extremităţile proiprietăţii c) pe care sunt amenajate construcţii provizorii d) care nu este necesar proprietăţii şi care poate fi utilizat pentru dezvoltări ulterioare 85. Metoda de evaluare a terenului care ia în considerare raportul între valoarea terenului şi valoarea proprietăţii este metoda: a) proporţiei (alocării) b) extracţiei c) parcelării d) comparaţiei vânzarilor 86. Care din următoarele este o metodă de evaluare a terenului: a) multiplicatorul chiriei brute b) capitalizarea rentei funciare c) costul de înlocuire net d) nici una din cele de mai sus
34
87. Modificarea de-a lungul timpului a standardelor de construcţie poate duce, în cazul unei clădiri, la apariţia unei: a) reduceri a duratei de viaţă b) deprecieri din cauze externe c) deprecieri funcţionale d) uzuri accentuate
35
METODE BAZATE PE VENIT 1.
Rata de capitalizare este mai mică decât rata de actualizare când: a) venitul va fi constant ca flux viitor b) venitul va creşte cu o rată anuală constantă c) durata de previziune explicită este mare d) fluxul de numerar net (FNN) pentru acţionari este în descreştere
2.
Condiţia de efectuare a unei corecţii asupra elementelor de venit sau de cheltuieli este: a) să fie posibilă statutar / legal b) să fie fezabilă tehnic / tehnologic c) variantele a) şi b) cumulativ d) nici unul din cele de mai sus
3.
În condiţiile continuării normale a activităţii la infinit, valoarea terminală se va calcula pe următoarea bază: a) patrimonială (ANC, ANL) b) capitalizarea fluxului de numerar net sau profitului net c) valoarea mai mare rezultată din a) şi b) d) nici unul din cele de mai sus
4.
Care din relaţiile de mai jos este corectă: a) valoarea capitalului acţionarilor (VCA) > valoarea capitalului investit (VCI) b) valoarea prin capitalizarea profitului net + credite totale = VCA c) valoarea prin capitalizarea profitului net – credite totale = VCI d) VCI – credite totale = VCA
5.
Profitul net anual corectat şi reprezentativ poate fi cel: a) dintr-un an anterior sau o medie a anilor anteriori b) din anul anterior c) dintr-un an viitor d) oricare din variantele de mai sus
6.
Rata de creştere perpetuă (g) a unei forme de venit, în cazul metodei capitalizării, poate fi estimată: a) la orice nivel b) să fie mai mare decât rata de actualizare c) să fie fluctuantă anual d) să fie mai mică sau egală cu creşterea estimată a producţiei domeniului şi/sau PIB
7.
Corecţiile asupra veniturilor şi cheltuielilor se referă la: a) elemente excepţionale b) modificări viitoare sigure c) ajustarea pentru o situaţie normală d) toate cele de mai sus
8.
Previziunea fluxului de numerar (FN) este mai adecvată: a) în scenarii (pesimist, normal, optimist) b) în stadii (trepte) de evoluţie c) într-o singură variantă d) nici unul din cele de mai sus
36
9.
Evaluarea mijloacelor fixe aflate în afara exploatării se va face la: a) valoarea de lichidare b) valoarea de înlocuire c) valoarea de utilitate d) valoarea realizabilă netă
10. Semnificaţia fluxului de numerar net la dispoziţia acţionarilor (FNNA) este: a) dividende distribuibile acţionarilor b) resurse pentru dezvoltare c) rezerve d) nici una din cele trei semnificaţii de mai sus 11. Semnificaţia fluxului de numerar net la dispoziţia capitalului investit (FNNCI) este: a) dividende distribuibile acţionarilor b) dividende distribuibile acţionarilor şi flux de numerar disponibil pentru plata serviciului datoriei c) rezerve plus profit net d) nici una din cele trei semnificaţii de mai sus 12. Tipul de flux de numerar recomandat pentru evaluarea întreprinderilor în dificultate financiară dar redresabile este: a) flux de numerar net la dispoziţia acţionarilor b) flux de numerar net la dispoziţia capitalului investit (firmei) c) flux de numerar brut d) marja brută de autofinanţare 13. Investiţiile previzionate în metoda DCF se referă la: a) active corporale b) active necorporale c) active financiare d) active corporale şi necorporale 14. În perioada de previziune explicită, mărimea investiţiilor anuale faţă de amortizarea anuală de obicei este: a) egală b) mai mică c) mai mare d) oricare din situaţiile de mai sus 15. În perioada de previziune nonexplicită, mărimea investiţiilor anuale faţă de amortizarea anuală de obicei este: a) egală b) mai mică c) mai mare d) oricare din situaţiile de mai sus 16. Sensul corect de înţelegere a investiţiilor incluse în calcularea fluxului de numerar net necesar aplicării metodei DCF este: a) de menţinere b) de înlocuire c) investiţie brută d) de susţinere a cifrei de afaceri previzionate 37
17. Formula capitalizării fluxului de numerar net este aplicabilă: a) când fluxul de numerar net va creşte în rate anuale diferite b) când fluxul de numerar net anual va fi constant sau va creşte cu o rată constantă c) în orice situaţie d) nu este aplicabilă o astfel de formulă 18. Cea mai uzuală metodă de evaluare a unei mărci de produs este: a) costul de înlocuire minus deprecierea b) comparaţia de piaţă c) metodele bazate pe venitul generat de marcă d) toate cele trei metode de mai sus 19. Un brevet de invenţie generat intern şi cu aplicabilitate la mai multe procese tehnologice din întreprinderea titulară se evaluează de obicei prin: a) capitalizarea economiei de costuri şi/sau prin capitalizarea economiei de redevenţă generate de brevet b) costul de achiziţie c) comparaţia de piaţă d) costul recreării minus deprecierea 20. Modelul CAPM este utilizat pentru determinarea ratei rentabilităţii pentru: a) capitalul propriu b) capitalul împrumutat c) capitalul permanent d) companiile care au un coeficient β = 1 21. Diferenţa de mărime dintre rata de actualizare şi rata de capitalizare este: a) venit brut vs. venit net b) pachet de control vs. pachet minoritar c) creşterea sperată a venitului d) profit net vs. flux de numerar actualizat 22. Durata perioadei de previziune a fluxului de numerar actualizat trebuie să fie: a) 5 ani b) 10 ani c) sfârşitul unui ciclu economic d) până la atingerea unui nivel normal şi mentenabil pe termen lung al ratei rentabilităţii capitalului investit 23. Care abordare este cea mai relevantă în evaluarea unei mărci comerciale: a) prin comparaţia de piaţă b) prin venit c) prin cost d) prin uzanţe 24. Costul mediu ponderat al capitalului trebuie să fie calculat: a) pe baza valorii contabile a capitalului investit b) pe baza structurii optime a capitalului investit la valoarea lui de piaţă c) pe baza structurii curente a capitalului investit d) oricare cele de mai sus
38
25. În metoda DCF, valoarea de realizare netă a activelor din afara exploatării este redată sub formă de: a) încasări din vânzarea de active b) nu este luată în calcul c) flux de numerar net din afara exploatării d) valoare terminală 26. În evaluarea unui pachet minoritar, o corecţie inadecvată se referă la: a) salariile managerilor / proprietarilor b) impozitul pe profit c) amortizare d) nici una din cele de mai sus 27. În cazul evaluării unei întreprinderi care apelează la împrumuturi pe termen lung, rata de actualizare reflectă: a) costul mediu ponderat al capitalului b) costul capitalului propriu c) costul capitalului tranzacţionat pe piaţă de capital d) costul unui plasament fără risc 28. În cazul evaluării unei întreprinderi neîndatorate, prin metoda DCF, rata de actualizare reflectă: a) rata rentabilităţii exploatării b) rata nominală a dobânzii c) rata de bază fără risc d) costul capitalului propriu (acţionarilor) 29. În previziunea fluxului de numerar NU se ţine cont de veniturile: a) din exploatare b) financiare c) din afara exploatării d) nici un răspuns corect 30. În previziunea fluxului de numerar NU se ţine cont de veniturile: a) din exploatare b) financiare c) excepţionale d) din activitatea normală 31. În metoda capitalizării fluxului de numerar net (FNN), valoarea capitalului investit (firmei) va depinde de următorii indicatori: a) FNN şi rata de capitalizare b) FNN, rata de capitalizare şi creditele totale c) FNN, rata de capitalizare, creditele bancare şi valoarea de realizare netă a activelor din afara exploatării d) FNN, rata de capitalizare şi creditele bancare 32. Prin metoda capitalizării FNN poate rezulta: a) valoarea capitalului investit b) valoarea capitalului acţionarilor c) valoarea unei acţiuni d) fie valoarea capitalului acţionarilor, fie valoarea capitalului investit
39
33. Optica unui investitor pentru achiziţionarea unui pachet de acţiuni minoritar se bazează pe valoarea rezultată din: a) capitalizarea dividendelor estimate pentru o durată estimată de menţinere a pachetului de acţiuni b) capitalizarea dividendelor estimate şi actualizarea câştigului din revânzare c) cursul acţiunilor unor întreprinderi din acelaşi domeniu de activitate d) valoarea patrimonială ce revine la o acţiune 34. Din fluxul de numerar brut previzionat în metoda DCF nu se scad: a) dividendele disponibile pentru acţionari b) investiţiile necesare c) modificarea anuală a fondului de rulment net (FRN) d) ratele de plată pentru creditele primite 35. Care este sensul corect al conceptului de cost de oportunitate al capitalului propriu: a) puterea de cumpărare realizabilă b) rata rentabilităţii cerută de acţionarii deţinători de acţiuni ordinare c) cea mai mare rentabilitate realizată în domeniul de activitate respectiv d) cea mai mică rentabilitate realizată în domeniul de activitate respectiv 36. În cazul evaluării unei întrprinderi care funcţionează pe baza concesiunii unei resurse minerale, epuizabile în 6 ani, valoarea terminală a întreprinderii se va calcula prin: a) capitalizarea profitului net b) capitalizarea FNN c) activul net de lichidare d) activul net corectat 37. Prin capitalizarea fluxului de numerar net la dispoziţia acţionarilor se calculează: a) valoarea capitalului investit (firmei) b) valoarea capitalului acţionarilor c) valoarea netă a activelor corporale d) fondul comercial total al afacerii 38. Care din categoriile de risc de mai jos sunt specifice NUMAI întreprinderilor necotate, comparativ cu o întreprindere cotată: a) financiar b) investiţional c) de nelichiditate d) credibilitate a previziunilor 39. Care din categoriile de risc de mai jos sunt specifice NUMAI întreprinderilor necotate, comparativ cu o întreprindere cotată: a) financiar b) investiţional c) calitatea managementului d) credibilitate a previziunilor 40. Care din categoriile de risc de mai jos sunt specifice numai întreprinderilor necotate, comparativ cu o întreprindere cotată: a) financiar b) investiţional c) bariere de intrare pe o anumită piaţă d) credibilitate a previziunilor 40
41. Care din categoriile de risc de mai jos sunt specifice numai întreprinderilor necotate, comparativ cu o întreprindere cotată: a) financiar b) investiţional c) poziţia / segmentul de piaţă d) credibilitate a previziunilor 42. Care din categoriile de risc de mai jos sunt specifice numai întreprinderilor necotate, comparativ cu o întreprindere cotata: a) financiar b) investiţional c) diversificarea / flexibilitatea activităţii d) credibilitate a previziunilor 43. Pentru estimările care se fac în moneda naţională a României, rata de actualizare se va estima în: a) termeni nominali b) termeni reali c) termeni nominali şi/sau termeni reali d) nu are legătură cu noţiunile de exprimare nominală şi exprimare reală 44. În ce stadiu de evoluţie a unei întreprinderi viabile se aplică metoda capitalizării venitului: a) de dificultate financiară b) de redresare c) de creştere rapidă d) de stabilitate economico-financiară 45. Dacă în formula Gordon – Shapiro se utilizează o rata nominală şi una reală de capitalizare, pentru a capitaliza un venit exprimat în termeni nominali şi respectiv reali, valorile obţinute trebuie să fie: a) egale b) inegale c) apropiate ca mărime d) oricare variantă de mai sus 46. Creşterea medie anuală pe termen lung a producţiei unui domeniu de activitate şi a P.I.B. - ului este previzionată în: a) termeni nominali b) termeni reali c) în ambii termeni d) nici un răspuns corect 47. Valoarea unei întreprinderi, calculată prin metoda DCF, creşte când: a) se fac investiţii b) se accelerează viteza de rotaţie a activelor circulante c) rata rentabilităţii capitalului investit este > rata de actualizare d) rata rentabilităţii are tendinţa de creştere 48. Valoarea unei întreprinderi, calculată prin metoda DCF, se menţine când: a) nu se fac investiţii b) viteza de rotaţie a activelor circulante nu se accelerează c) rata rentabilităţii capitalului investit este egală cu rata de actualizare d) rata rentabilităţii se menţine constantă 41
49. Valoarea unei întreprinderi, calculată prin metoda DCF, se diminuează când: a) investiţiile se diminuează b) viteza de rotaţie a activelor circulante se diminuează c) rata rentabilităţii scade d) rata rentabilităţii capitalului investit este mai mică decât rata de actualizare 50. Primul indicator care trebuie previzionat în cadrul metodei DCF este: a) volumul investiţiilor necesare b) modificarea anuală a fondului de rulment c) cifra de afaceri d) creşterea perpetuă a venitului 51. În cazul evaluării unei afaceri de tip joint-venture durata de previziune va fi: a) 5 ani b) 8 ani c) nu este necesară d) durata rămasă a contractului 52. În cazul modelului CAPM de stabilire a costului capitalului propriu, coeficientul β se aplică la: a) rata de bază fără risc b) rata rentabilităţii pe piaţa bursieră c) prima de risc pe piaţa bursieră d) rata medie a rentabilităţii unui domeniu 53. În previziunea fluxului de numerar net la dispoziţia capitalului investit NU se previzionează: a) modificarea anuală a fondului de rulment net b) cheltuiala cu dobânzile la creditele pe termen lung c) investiţiile necesare d) cheltuielile generale ale întreprinderii 54. În previziunea fluxului de numerar net la dispoziţia capitalului investit NU se previzionează: a) modificarea anuală a fondului de rulment net b) intrările şi ieşirile de credite c) investiţiile necesare d) cheltuielile generale ale întreprinderii 55. În care tip de flux de numerar net (FNN) se previzionează veniturile din dobânzi şi cheltuiala cu dobânzi: a) disponibil pentru investiţii b) disponibil pentru acţionari c) ambele tipuri de FNN d) nici unul din cele de mai sus 56. În care tip de flux de numerar net se previzionează investiţiile necesare: a) disponibil pentru investiţii b) disponibil pentru acţionari c) ambele tipuri de FNN de mai sus d) nici unul din cele de mai sus
42
57. Calcularea valorii terminale a unei întreprinderi nu este necesară când: a) durata de previziune explicită este foarte lungă b) este necesară în toate cazurile c) FNN disponibil pentru acţionari d) nici unul din cele de mai sus 58. Rata dobânzii la obligaţiunile guvernamentale pe termen lung este o rată: a) nominală b) reală c) şi nominală şi reală d) nici una din cele de mai sus 59. În cazul întreprinderilor în dificultate, dar redresabile, rata de actualizare este: a) mai mică decât ar fi fost într-o situaţie normală b) mai mare decât ar fi fost într-o situaţie normală c) aceeaşi cu cea din situaţia normală d) preluată de pe piaţă 60. Riscul sistematic, aferent stabilirii ratei de actualizare, se referă la: a) riscul de obţinere a creditelor b) factorii de risc la nivel macroeconomic c) riscul pierderii oamenilor cheie d) riscul de nelichiditate 61. Un factor de risc sistematic este: a) modificarea cursului de schimb valutar b) riscul privind vocaţia la credite c) riscul nediversificării producţiei d) riscul de nevânzare a acţiunilor 62. Un factor de risc sistematic este: a) riscul privind vocaţia la credite b) modificarea ratelor dobânzii c) riscul pierderii oamenilor cheie d) riscul nerealizării previziunilor 63. Un factor de risc sistematic este: a) riscul modificării volumului cererii de consum b) modificarea ratelor dobânzii c) modificarea cursului de schimb valutar d) toţi cei trei factori de risc de mai sus 64. Investiţia netă de capital este finanţată din: a) amortizare b) profit net, credite şi aport de capital c) ambele surse de mai sus d) nici un răspuns corect 65. Investiţia brută de capital este finanţată din: a) amortizare b) profit net, credite şi aport de capital c) ambele surse de mai sus d) nici un răspuns corect 43
66. Rata de actualizare vs. rata de capitalizare poate fi: a) întotdeauna mai mare b) întotdeauna mai mică c) egală sau mai mare d) întotdeauna egală 67. Rata de capitalizare vs. rata de actualizare poate fi: a) întotdeauna mai mare b) întotdeauna mai mică c) egală sau mai mică d) întotdeauna egală 68. Este posibil ca rata de creştere perpetuă a venitului (notată cu g) să fie mai mare faţă de rata de capitalizare: a) da b) nu c) uneori d) între ele nu există o relaţie de mărime 69. Limitele metodelor înscrise în abordarea pe bază de venit sunt: a) se bazează pe previziuni care nu au o fundamentare controlabilă b) nu sunt aplicabile întreprinderilor neprofitabile c) necesită un aparat matematic complicat d) nu ţin cont de condiţiile concrete ale economiei 70. Fluxul de numerar net (FNN) care va fi capitalizat este: a) o medie aritmetică a FNN viitoare, preluate din previziunea fluxurilor de numerar b) un FNN al unui an reprezentativ c) un flux de numerar brut din exploatare d) un FNN contabil raportat în ultimul an 71. Cu cât durata de previziune explicită este mai mare, ponderea valorii terminale actualizate în valoarea întreprinderii va fi: a) mai mică b) mai mare c) nu este influenţată d) fie mai mică, fie mai mare 72. Dacă rata de capitalizare este 24 %, coeficientul multiplicator al venitului va fi: a) 1,24 b) 0,76 c) 4,16 d) 41,6 73. Ce informaţii sunt utilizate pentru previziunea veniturilor: a) informaţiile asupra veniturilor raportate de firmă b) informaţiile macroeconomice care au impact asupra creşterii venitului c) informaţiile furnizate de firmele concurente referitoare la intenţiile lor d) toate cele trei categorii de informaţii de mai sus
44
74. În evaluarea unui restaurant sau hotel care trebuie să fie modernizat, metoda adecvată de evaluare pe bază de venit este: a) metoda capitalizării profitului net realizabil în perioada modernizării b) metoda capitalizării profitului net din anul anterior modernizării c) metoda fluxului de numerar actualizat d) metoda valorii la termen 75. Rata care reflectă relaţia dintre venitul anual şi valoarea proprietăţii se numeşte: a) rata de capitalizare b) rata rentabilităţii c) rata globală d) rata de actualizare 76. Când valoarea de piaţă a unei proprietăţi libere se calculează prin metoda capitalizării chiriei, forma chiriei care se capitalizează este: a) chiria de contract b) chiria de piaţă c) chiria în surplus faţă de cea de piaţă d) chiria din ofertele de chirie 77. Profitul extraordinar, în metoda DCF este inclus în: a) profitul total b) profitul curent c) nu este inclus şi previzionat d) este inclus în mod distinct 78. Metoda fluxului de numerar actualizat face parte din: a) abordarea pe bază de venit b) abordarea prin comparaţia vânzărilor c) costul de înlocuire net d) abordarea pe bază de active 79. Următoarele forme de venit sunt de regulă utilizate în evaluarea întreprinderii prin metoda capitalizării venitului: a) FNNA si FNNCI b) proftul net c) fluxul de numerar brut d) dividendele 80. Care dintre elementele următoare se referă la definiţia capitalizării: a) transformarea venitului în valoare b) transformarea ratei de creştere a profitului net în valoarea activelor redundante c) transformarea profitului în valoarea capitalului acţionarilor d) a şi b 81. Care din următoarele afirmaţii este corectă în legătură cu estimarea ratei de capitalizare: a) atât în abordarea pe bază de venit cât şi în abordarea prin comparaţia de piaţă rata de capitalizare este în mod uzual estimată ca inversul multiplicatorului corespunzător venitului avut în vedere b) atât în abordarea pe bază de venit cât şi în abordarea prin comparaţia de piaţă rata de capitalizare este în mod uzual estimată calculând costul capitalului pentru respectivul venit minus rata de creştere a venitului 45
c)
în abordarea pe bază de venit rata de capitalizare este în mod uzual estimată ca inversul multiplicatorului corespunzător venitului avut în vedere iar în abordarea prin comparaţia de piaţă rata de capitalizare se estimează calculând costul capitalului pentru respectivul venit minus rata de creştere a venitului d) în abordarea pe bază de venit rata de capitalizare este în mod uzual estimată calculând costul capitalului pentru respectivul venit minus rata de creştere a venitului, iar în abordarea prin comparaţia de piaţă rata de capitalizare se estimează ca inversul multiplicatorului corespunzător venitului avut în vedere 82. Referitor la relaţia rata de actualizare / capitalizare care afirmaţie este corectă: a) înseamnă acelaşi lucru, fiind termeni interschimbabili b) rata de actualizare = rata de capitalizare minus rata de creştere a venitului c) rata de capitalizare = rata de actualizare minus rata de creştere a venitului d) nici un răspuns corect 83. Care este rata de actualizare pe baza următoarelor ipoteze (evaluarea unui pachet minoritar): - rata rentabilităţii la obligaţiunile de stat (20 de ani): 6,7% - prima de risc pe piaţa bursieră: 7,0% - coeficientul ß: 1,10 - prima de risc pentru lipsă de lichiditate: 35% - creşterea anuală pe termen lung a fluxului de numerar: 2,0% a) 15,9% b) 17,9% c) 19,9% d) 14,4% 84. Ce tip de valoare rezultă în urma aplicării metodei DCF: a) valoare pe bază minoritară b) valoare pe bază majoritară c) fie o valoare pe bază minoritară, fie pe bază majoritară d) nici unul dintre răspunsurile anterioare nu este corect 85. Rata anuală de creştere a venitului: a) poate fi mai mare decât rata de actualizare b) poate fi cel mult egală cu rata de actualizare c) nu poate fi mai mică decât rata de creştere a sectorului sau a economiei d) nici un răspuns corect 86. Eliminarea din bilanţ şi contul de profit şi pierdere a impactului elementelor din afara exploatării se referă la: a) corecţia pentru cheltuielile financiare aferente dobânzilor la linia de finanţare curentă b) corecţii aferente activelor din exploatare c) corecţii pentru diferenţele de curs valutar la firmele care desfăşoară activitate de export d) nici un răspuns corect 87. Existenţa unui activ din afara exploatării generează corecţii asupra: a) veniturilor generate de acel activ b) cheltuielilor generate de acel activ c) ratei de actualizare / capitalizare utilizate d) a şi b
46
88. Metoda capitalizării economiei de costuri în evaluarea activelor necorporale face parte din: a) abordarea pe bază de cost b) abordarea pe bază de venit c) abordarea pe baza comparaţiei de piaţă d) nu se utilizează în evaluarea prin metoda ANC 89. Calculul valorii unui activ necorporal pe baza formulei: VAN = ERMA x m ERMA = economia de redevenţă medie anuală m = factor corespunzător unei rate de x % şi perioade de y ani a) b) c) d)
reprezintă o tehnică bazată pe capitalizarea venitului reprezintă o tehnică bazată pe actualizarea venitului reprezintă o tehnică bazată pe metoda comparaţiei directe este o formulă incorectă
90. Ordinea crescătoare a nivelului ratei de rentabilitate, cerută de un investitor pentru elementele capitalului investit, este: a) fond de rulment net, active necorporale, active corporale b) active necorporale, active corporale , fond de rulment net c) fond de rulment net, active corporale, active necorporale d) rata de remunerare se refera exclusiv la capitaluri proprii şi datorii 91. Metoda capitalizării economiei de costuri în evaluarea activelor necorporale este o variantă a: a) metodei costului de înlocuire b) metodei contribuţiei la profit c) metodei IRS (Internal Revenue Services) de calcul a fondului comercial d) metodei DCF 92. Formula Gordon-Shapiro este utilizată în: a) estimarea ratei de actualizare pentru întreprinderile necotate b) estimarea valorii unei întreprinderi prin capitalizarea unui venit care va înregistra o creştere constantă c) estimarea valorii terminale (metoda DCF) în condiţiile unui flux de numerar care înregistrează o creştere constantă în perioada de previziune non-explicită d) b şi c 93. Formula Gordon-Shapiro este utilizată în: a) estimarea valorii terminale (metoda DCF) în condiţiile unui flux de numerar care înregistrează o creştere constantă doar în perioada de previziune explicită b) estimarea ratei de actualizare pentru întreprinderile necotate c) estimarea valorii terminale în condiţiile unui flux de numerar care înregistrează o creştere constantă după perioada de previziune explicită d) toate cele de mai sus 94. În evaluarea întrerinderilor demarate recent evaluarea: a) se bazează exclusiv pe planul de afaceri al operatorului b) ar putea utiliza planul de afaceri al operatorului cu o examinare critică a importanţei acestei surse de informaţii şi după corecţii adecvate c) se bazează exclusiv pe proiecţia operatorului în primul an de previziune, după care estimează cele 3 stadii de evaluare a afacerii 47
d) nu ia în considerare valoarea activelor necorporale 95. În evaluarea unei întreprinderi în dificultate, dar redresabilă se recomandă utilizarea: a) fluxului de numerar la dispoziţia capitalului investit (FNNCI) b) fluxului de numerar la dispoziţia acţionarilor (FNNA) c) capitalizarea profitului net d) capitalizarea dividendelor 96. Care din următoarele relaţii este corectă: a) flux de numerar actualizat la dispoziţia capitalului investit (FNNCI) < flux de numerar la dispoziţia acţionarilor (FNNA) b) Profit net > Cifra de afaceri c) FNNA de regulă > Cifra de afaceri d) nici un răspuns corect 97. Care dintre următoarele informaţii NU sunt cuprinse în formula de calcul a valorii întrepriderii sau unor active necorporale distincte prin metoda capitalizării profitului: a) profitul net b) rata de capitalizare c) rata de creştere a profitului d) rata rentabilităţii economice 98. Care dintre următoarele informaţii NU sunt implicate, direct sau indirect, în formula de calcul a valorii întreprinderii sau unor active necorporale distincte prin metoda DCF: a) rata de actualizare şi fluxul de numerar b) rata de capitalizare c) rata de creştere după perioada explicită de previziune d) costul de înlocuire net al activelor operaţionale 99. Punctul de plecare în elaborarea previziunilor îl reprezintă: a) evoluţia pieţei pe care operează firma b) diagnosticul întreprinderii c) ratele de profit realizate pe piaţă d) a şi b 100.Valoarea calculată prin metoda DCF este afectată de durata de previziune explicită: a) da, pentru că o durată mai scurtă determină o valoare terminală mai mare b) da, în condiţiile în care previziunea nu se face în monedă constantă (termeni reali) c) da, în condiţiile în care previziunea se face pe stadii d) nici un răspuns corect 101.În metoda DCF investiţiile pentru înlocuirea imobilizărilor sunt: a) investiţii care asigură coerenţa între capitalul de lucru şi cifra de afaceri previzionată b) investiţii care au rolul de a asigura realizarea cifrei de afaceri previzionată c) investiţii care întotdeauna generează creşterea productivităţii muncii prin înlocuirea vechilor mijloace fixe d) investiţii care înlocuiesc activele din afara exploatării 102.Pentru o întreprindere care nu plăteşte impozit pe profit şi recurge la finanţarea prin credite, costul creditului este: a) rata dobânzii x (1 – TVA) b) rata dobânzii la creditele primite c) costul capitalului propriu d) rata dobânzii fără risc 48
103.O firmă deţine la 31.12.N un credit pe 5 ani. Valoarea reziduală a întreprinderii se va estima în mod normal pe baza relaţiei: a) FNN (N+5) / rata de capitalizare b) PN (N+5) / rata de capitalizare c) FNN (N+6) / rata de capitalizare d) nici un răspuns corect 104.În cazul modelului CAPM de estimare a costului capitalului propriu, diferenţa Rm – Rf exprimă: a) rata rentabilităţii de baza (fără risc) b) prima de risc pe piaţa de capital c) rata medie a rentabilităţii financiare în ramură d) prima de control pentru lipsa de lichiditate 105.O valoare de piaţă estimată prin metoda DCF este corectă când: a) are la baza exclusiv previziunile furnizate de managementul firmei b) se utilizează două scenarii de previziune cu rate de actualizare de 19%, respectiv 21% c) evaluatorul evidenţiază şi anexează bilanţurile şi programul de redresare destinat creditorilor d) fundamentează previziunile pe analiza pieţei 106.Creşterea fondului de rulment net (FRN) determină: a) creşterea fluxului de numerar din exploatare şi implicit a valorii prin DCF b) scăderea fluxului de numerar din exploatare c) creşterea profitului net (PN) şi implicit a fluxului de numerar din exploatare d) scăderea PN şi implicit a fluxului de numerar din investiţii 107.În cazul în care rata de actualizare este de 20 %, rata de creştere perpetuă a fluxului de numerar net este 3%, rata de capitalizare va fi: a) 20 % b) 23 % c) 17 % d) 19,7 % 108.Pentru companiile evaluate numai prin metoda DCF, rata de actualizare faţă de RIR este: a) mai mare b) mai mică c) egală d) oricare din relaţiile de mai sus 109.Costul mediu ponderat al capitalului (Cmpc), calculat pe baza structurii capitalului investit, pe de o parte, şi pe baza rentabilităţii normale a categoriilor de active, pe de altă parte, este: a) egal b) diferit c) mai mare cel pe baza structurii capitalului investit d) mai mare cel pe baza rentabilităţii normale a activelor 110.Dacă evaluarea se face pe baza actualizării / capitalizării dividendelor, se poate aplica: a) primă de control b) discount pentru minoritate c) ambele d) nici o corecţie 49
111.Rata de capitalizare (c) poate fi mai mare decât rata de actualizare atunci când: a) rata de creştere g = 0 b) g este negativă (scăderea venitului) c) g > c d) g > 0 112.Rata de actualizare şi rata de capitalizare preluate de pe piaţa comparabilelor, sunt exprimate în termeni: a) nominali b) reali c) nominali şi reali d) în nici una din cele două exprimări 113.Valoarea întreprinderii, calculată prin metoda DCF, este o valoare: a) pe bază minoritară b) pe bază de control c) fie pe bază minoritară fie pe bază de control d) nici una 114.Abordarea prin venit are ca fundament: a) principiul anticipării b) principiul substituţiei c) principiul cererii şi ofertei d) toate cele trei principii 115.Abordarea prin venit este axată pe: a) teoria valorii-muncă b) teoria utilităţii c) ambele teorii d) pe nici una 116.Dacă există informaţii suficiente şi credibile, valoarea unui pachet minoritar se calculează prin: a) metoda capitalizării dividendelor (modelul Gordon) b) DCF c) ANC d) capitalizarea profitului net 117.Dacă venitul supus capitalizării va avea o tendinţă de diminuare: a) rata de capitalizare (c) = rata de actualizare (k) b) k > c c) c > k d) c < k 118.În metoda capitalizării venitului, generat de un activ necorporal, schema evoluţiei viitoare a venitului poate fi: a) o anuitate constantă la infinit b) o anuitate crescătoare cu o rată constantă la infinit c) o anuitate descrescătoare cu o rată constantă la infinit d) o anuitate constantă, crescătoare sau descrescătoare pe durata de viaţă economică rămasă
50
119.În metoda capitalizării fluxului de numerar net normalizat, valoarea rezultată este pe bază: a) de control b) minoritară c) fie de control, fie minoritară d) nici o variantă 120.Costul capitalului utilizat de o întreprindere este reflectat de: a) rata de actualizare b) rata de capitalizare minus creşterea perpetuă a venitului c) rata de actualizare minus creşterea perpetuă a venitului d) rata de capitalizare 121.Calcularea în mod direct a modificării anuale previzionate a fondului de rulment net (FRN) se poate face pe baza următoarelor rate financiare: a) rata lichidităţii generale b) rata lichidităţii rapide (imediate) c) numărul mediu anual de rotaţie a stocurilor d) ponderea FRN în cifra de afaceri 122.Factorul de capitalizare este: a) un multiplu utilizat pentru convertirea venitului în valoare b) raportul 1/(1 + k), în care k este rata de actualizare c) un divizor utilizat pentru convertirea venitului în valoare d) nici una din cele trei variante de mai sus 123.Deosebirea între evaluarea unei întreprinderi în ansamblul ei şi evaluarea unui activ necorporal distinct, prin metode bazate pe venit, se referă în primul rând la: a) durata rămasă de viaţă economică b) mărimea venitului supus actualizării / capitalizării c) riscul asociat cu o investiţie într-o întreprindere versus într-un activ necorporal distinct d) a + b + c 124.Un indice de corecţie de 0,9 aplicat asupra valorii rezultate prin DCF reprezintă: a) un coeficient de încredere al evaluatorului în scenariul construit b) o corecţie datorată existenţei unor active din afara exploatării de 10% din ANC c) o apreciere profesionistă a raportului cerere - ofertă pe piaţa fluxurilor de lichidităţi d) nici un răspuns corect 125.Un indice de corecţie de 1,25 aplicat asupra valorii rezultate prin capitalizarea profitului reprezintă: a) un coeficient de încredere al evaluatorului în scenariul construit pentru estimarea profitului net anual reproductibil (s-a optat pentru un an ulterior datei evaluării) b) o corecţie datorată faptului că există active redundante de 25% din ANC c) o corecţie datorată faptului că raportul PER este situat cu 25% peste media ramurii d) nici un răspuns corect 126.Care din următoarele relaţii este INCORECTĂ: a) profit / rata de capitalizare = valoare b) (profit minus rata de creştere g) / rata de capitalizare = valoare c) profit x multiplicator = valoare d) multiplicator = 1/ rata de capitalizare 51
127.Care din următoarele relaţii este corectă: a) FNN actualizat plus Val. terminală actualizată = Valoare b) FNN capitalizat plus Val. terminală capitalizată = Valoare c) FNN actualizat plus Val. terminală actualizată minus active din afara exploatării = Valoare d) FNN actualizat minus Val. terminală actualizată plus active din afara exploatării = Valoare 128.Care din următoarele relaţii este incorectă: a) profit x multiplicator = valoare terminală b) (profit minus rata de creştere g)/ rata de capitalizare = valoare terminală c) profit / rata de capitalizare = valoare terminlă d) flux de numerar actualizat x 1/ rata de capitalizare = valoare terminală 129.În evaluarea unei întreprinderi (ultimul an de previziune explicită = n) valoarea terminală se determină pe baza formulei: a) (profitul din anul n+1 x multiplicator) minus rata g de creştere după n+1 b) (profitul din anul n+1 minus rata de creştere g)/ rata de capitalizare c) (flux de numerar actualizat din anul n+1 x 1/ rata de capitalizare) minus rata g de creştere după n+1 d) nici un răspuns corect 130.Rata de capitalizare reflectă relaţia dintre valoarea întreprinderii şi: a) capitalul propriu investit b) venitul net anticipat dintr-un an reprezentativ c) încasările viitoare anuale d) patrimoniul net al întreprinderii 131.Rata de capitalizare este: a) identică cu rata de actualizare b) o rată de rentabilitate a capitalului c) o rată de venit d) o rată de creştere a venitului
52
METODA COMPARAŢIEI 1.
În abordarea prin comparaţie, întreprinderile comparabile trebuie să fie: a) asemănătoare şi în aceeaşi localitate b) similare şi relevante c) identice şi în aceeaşi ţară d) cu acelaşi profit net
2.
Sursele uzuale de informaţii folosite în compararea întreprinderilor sunt: a) pieţele organizate de valori mobiliare b) piaţa de fuziuni şi achiziţii c) tranzacţiile anterioare ale subiectului evaluat d) toate cele de mai sus
3.
În abordarea prin comparaţie întreprinderea relevantă răspunde la: a) dorinţele şi aşteptările cumpărătorului probabil b) caracteristicile medii ale întreprinderilor din aceeaşi ramură c) caracteristicile întreprinderilor cotate d) cerinţa existenţei unei pieţe active pentru comparabilele similare selectate
4.
Abordarea prin comparaţie foloseşte rata: a) preţ / profit net b) cifra de afaceri / numărul de salariaţi c) numărul de salariaţi / active imobilizate d) valoarea adăugată / activ net
5.
Abordarea prin comparaţie foloseşte ratele: a) preţ / cifra de afaceri, preţ / profit, preţ / datorii b) preţ / profit, preţ / activ net, preţ / imobilizări necorporale c) preţ / cifra de afaceri, preţ / profit, preţ / activ net d) profit / cifra de afaceri, datorii / capital social
6.
Dacă metoda de evaluare a unui pachet minoritar al unei întreprinderi cotate este comparaţia cu cursul recent de tranzacţionare a unor pachete minoritare la întreprinderi similare cotate NU se va aplica: a) prima de control b) discount pentru lipsa de lichiditate c) discount pentru pachet minoritar d) b şi c
7.
Investigarea tranzacţiilor de pe piaţă se face prin: a) informaţii de la vânzători şi cumpărători b) analiza datelor statistice ale pieţei c) informaţii de la consultanţii financiari d) toate cele de mai sus
8.
În metoda comparaţiei directe se ajustează întotdeauna preţul pentru: a) întreprinderile comparabile faţă de cea de evaluat b) întreprinderea de evaluat
53
9.
c) întreprinderile comparabile între ele d) nici unul din cele de mai sus Dacă procentajul de ajustare a valorii de bază este o diminuare cu 15 %, calculul poate fi simplificat prin multiplicarea valorii de bază cu: a) 1,15 b) 0,15 c) 0,85 d) 0,085
10. Dacă prima de control este 35%, valoarea estimată prin capitalizarea dividendelor se ajustează cu: a) 0,65 b) 0,75 c) 1,35 d) 1,25 11. Care dintre următorii multipli pentru a determina valoarea unui pachet majoritar NU sunt, în mod uzual, utilizaţi în abordarea prin comparaţie: a) valoarea de piaţă a capitalului propriu / profit înainte de impozit şi dobânzi (EBIT) b) preţul acţiunii / profit net pe acţiune c) valoarea de piaţă a capitalului propriu / cifra de afaceri d) valoarea de piaţă a capitalului propriu / activ total (exclusiv active din afara exploatării) 12. Care dintre următoarele surse de informaţii sunt relevante pentru estimarea structurii capitalului investit al întreprinderii (necesar pentru estimarea costului mediu ponderat al capitalului): a) situaţiile financiare medii pe ramură (pe baza valorii contabile ale capitalurilor şi datoriilor) b) situaţiile financiare medii pe ramură (pe baza valorii de piaţă a capitalului şi datoriilor) c) rapoarte anuale de firmă (RMA, Dun & Bradstreet) d) a sau b 13. Conform precizărilor din Standardele Internaţionale de Evaluare (IVS), în abordarea prin comparaţia vânzărilor: a. se iau în considerare doar vânzările unor proprietăţi similare, tranzacţionate pe o piaţă deschisă b. se iau în considerare vânzările şi ofertele de vânzare ale unor proprietăţi tranzacţionate pe o piaţă deschisă c.se iau în considerare vânzările unor proprietăţi similare, tranzacţionate pe o piaţă deschisă şi pot fi considerate şi ofertele de vânzare ale unor proprietăţi similare d. se iau în considerare vânzările unor proprietăţi similare, tranzacţionate pe o piaţă deschisă, vânzările înregistrate de de cabinetele notariale şi ofertele de vânzare din presa de specialitate 14. În abordarea prin comparaţie raportul Preţ / CA: a) este preferat faţă de Preţ / Profit şi Preţ / AN contabil pentru că nu poate să fie niciodată negativ b) este preferat pentru că este mai puţin influenţat de deciziile managementului comparativ cu Preţ / Profit c) este preferat pentru că este mai puţin influenţat de inflaţie comparativ cu Preţ / AN contabil d) toate cele de mai sus
54
15. Utilizarea ratei Preţ / Profit: a) încorporează ipotezele referitoare la riscul, creşterea şi rata de repartizare a dividendelor b) este preferata ratei Preţ / AN contabil pentru că apare mai frecvent în literatura de specialitate c) este utilă în fundamentarea corecţiilor asupra activelor firmei d) este utilă doar în evaluarea întreprinderilor mici 16. Dezavantajul al utilizării ratei Preţ / AN contabil este: a) valoarea contabilă poate fi influenţată de deciziile managementului şi alţi factori (inflaţia, sistem de contabilitate etc.) şi deci ratele nu sunt comparabile când diferă politicile şi practicile contabile b) rata nu poate avea o valoare negativă c) permite comparabilitatea între ţări cu sisteme contabile diferite (utilizarea unor rate din ţări dezvoltate în evaluarea de întreprinderi din ţări în curs de dezvoltare) d) nu este relevantă pentru firmele capital intensive 17. Se dă următoarea schemă vis-à-vis de corelaţia Rentabilitate financiară (Rf) vs Rata Preţ / AN contabil:
Preţ / ANcontabil
Preţ / AN contabil ridicat Rf scăzută
A
Preţ / AN contabil ridicat Rf ridicată
B
Preţ / AN contabil scăzut Rf scăzută
C
Preţ / AN contabil scăzut Rf ridicată
D
Rf
În principiu: a) cadranul A arată o situaţie de supraevaluare a firmei, iar cadranul D o situaţie de subevaluare b) cadranul B arată o situaţie de supraevaluare a firmei, iar cadranul C o situaţie de subevaluare c) cadranul A arată o situaţie de subevaluare a firmei, iar cadranul D o situaţie de supraevaluare d) cadranul B arată o situaţie de subevaluare a firmei, iar cadranul C o situaţie de supraevaluare 18. Sunteţi consultantul potenţialului cumpărător şi faceţi comparaţia Rentabilitate financiară (Rf) vs Rata Preţ / AN contabil. În ce cadran trebuie să se afle firma evaluată pentru a orienta clientul dvs. să cumpere: Preţ / AN contabil
a) în cadranul A b) în cadranul B 55
A
B
C
D
Rf
c) în cadranul C d) în cadranul D 19. În abordarea prin comparaţie, un principiu fundamental este cel al substituţiei care spune că: a) un cumpărător nu va plăti mai mult decât valoarea unui flux de numerar net similar ca mărime şi risc cu fluxul de numerar net generat de firma evaluată b) un investitor va plăti cel mult ANC al firmei evaluate c) un cumpărător nu va plăti mai mult decât valoarea estimată prin DCF la o rata de 21% d) în abordarea prin comparaţie primordial este principiul contribuţiei 20. În abordarea prin comparaţie, un principiu fundamental este cel al substituţiei care spune că: a) un cumpărător nu va plăti mai mult decât valoarea estimată prin comparaţia directă, având în vedere un nivel mediu în ramura al raportului Preţ / AN contabil b) un investitor nu va plăti mai mult decât ANC plus valoarea de realizare netă a activelor din afara exploatării c) un investitor nu va plăti mai mult decât valoarea unui flux de numerar similar ca mărime şi risc cu fluxul de numerar net generat de firma evaluată d) toate cele de mai sus 21. Când impozitarea profitului firmei evaluate este diferită de impozitarea profitului comparabilelor, multiplul selectat va fi: a) preţ / profit net pe acţiune b) preţ / profit brut pe acţiune c) preţ / (profit net pe acţiune + amortizare pe acţiune) d) preţ / valoarea contabilă a acţiunii 22. În abordarea prin comparaţia vânzărilor, în cazul utilizării unei comparabile la care tranzacţia s-a realizat în familie, evaluatorul trebuie să analizeze corecţia care se impune pentru: a) carateristicile fizice ale proprietăţii b) utilizare c) condiţiile de vânzare d) condiţiile pieţei
56
ALEGEREA METODELOR DE EVALUARE. RECONCILIEREA VALORILOR 1.
Criteriile de stabilire a valorii finale sunt: a) precizia, calitatea informaţiilor şi raţionamentul profesional al evaluatorului b) cantitatea informaţiilor, data evaluării şi tipul valorii estimate c) diferentele între rezultatele obţinute d) competenţa evaluatorului, apropierea rezultatelor, valoarea reală
2.
Valoarea estimată pe baza fluxului de numerar net la dispoziţia acţionarilor trebuie să fie apropiată de: a) activul net corectat b) valoarea de lichidare c) valoarea estimată prin capitalizarea profitului net contabil d) nici una din cele de mai sus
3.
Dacă ANC = 12 mld. lei, valoarea calculată prin abordarea prin venit este 4 mld. lei, iar activul net de lichidare este 5 mld. lei, valoarea propusă va fi: a) 10 mld. lei b) 4 mld. lei c) o medie ponderată a celor trei valori d) valoarea de lichidare
4.
Stabilirea valorii finale a unei întreprinderi se face prin: a) ponderrarea valorilor diferite obţinute b) prezentarea unui interval de valori între minimul şi maximul obţinut din aplicarea metodelor de evaluare c) selectarea valorii aferente celei mai adecvate metode de evaluare d) precizarea unei valori minime
5.
Valoarea de piaţă a unei întreprinderi vs. valoarea ei de investţie este: a) egală b) mai mică c) mai mare d) oricare din situaţiile anterioare
6.
Valoarea de lichidare vs. valoarea calculată prin metodele de capitalizare / actualizare poate fi: a) mai mică b) mai mare c) egală d) mai mică, egală sau mai mare
7.
Valorile diferite, obţinute în urma unei evaluări, se reconciliază prin: a) media aritmetică b) media ponderată c) eliminarea valorilor minime şi maxime d) selectarea unei valori
57
8.
Reconcilierea valorilor rezultate dintr-o evaluare: a) se referă la întreaga lucrare de evaluare b) este pasul final al procesului de evaluare c) atât a cât şi b sunt corecte d) nici un răspuns de mai sus nu este corect
9.
Reconcilierea valorilor este: a) un proces de ponderare b) un proces de calculare a unei medii aritmetice c) un proces de selectare bazat pe raţionamentul evaluatorului d) nici un răspuns de mai sus
10. În exprimarea valorii de piaţă finale este mai important: a) rezultatul din formulele financiare b) rezultatul din metoda comparaţiei de piaţă c) rezultatul din metodele patrimoniale d) rezultatul din compararea cu alte rapoarte de evaluare 11. Cea mai adecvată metodă de evaluare a unui cabinet stomatologic, în scopul vânzării acestuia, este: a) DCF b) capitalizarea fluxului de numerar net c) Activul Net Corectat d) metode combinate 12. Valoarea estimată a unei întreprinderi este credibilă când: a) s-au folosit cel puţin patru metode de evaluare b) raţionamentul evaluatorului s-a bazat pe informaţii credibile c) raţionamentul evaluatorului s-a bazat pe informaţii verificate d) s-au folosit metodele de evaluare adecvate scopului evaluării 13. Cea mai adecvată metodă de evaluare a unui teren agricol pentru exploataţia vegetală este: a) capitalizarea rentei funciare b) parcelarea c) extracţia d) reziduală 14. În cazul unor întreprinderi cu potenţial adecvat de profitabilitate: a) valoarea rezultată prin metoda ANC (activul net corectat) şi prin capitalizarea fluxului de numerar la dispoziţia acţionarilor vor fi apropiate b) valoarea rezultată prin metoda ANC şi AN contabil vor fi apropiate c) valoarea rezultată prin metoda AN contabil şi capitalizarea profitului vor fi apropiate d) valoarea rezultată prin metoda ANC şi ANL (activul net de lichidare) vor fi apropiate 15. În evaluarea întreprinderilor mici un element important în raţionamentul evaluatorilor este: a) credibilitatea informaţiilor financiar-contabile este redusă b) structura capitalului investit este complexă c) nu au fost operate reevaluările legale asupra mijloacelor fixe d) toate cele de mai sus 58
16. În evaluarea întreprinderilor mici un element important în stabilirea ratei de actualizare este: a) necesitatea unor corecţii pentru cheltuieli cu compensarea proprietarilor b) accesul dificil la surse de finanţare c) structura capitalului investit este simplă d) nici unul din cele de mai sus 17. Valoarea capitalului acţionarilor, calculată prin metoda ANC este egală cu valoarea calculată prin actualizarea / capitalizarea unei forme de venit: a) când metodele aplicate sunt adecvate scopului evaluării b) când capitalul investit generează o rentabilitate egală cu costul capitalului investit c) când firma înregistrează o creştere constantă g cel puţin la nivelul creşterii PIB d) când se estimează corect rata de actualizare / capitalizare 18. Metoda DCF poate fi utilizată pentru estimarea valorii de piaţă atunci când: a) previziunea veniturilor reflectă că întreprinderea a ajuns la stabilitate (croazieră) b) previziunea veniturilor reflectă aşteptările şi percepţiile participanţilor pe piaţă c) previziunea veniturilor reflectă capacitatea întreprinderii de a-şi achita plăţile restante d) previziunea veniturilor reflectă o rentabilitate corespunzătoare 19. În contextul reconcilierii rezultatelor evaluării unei întreprinderi afirmaţia că “valoarea este subiectivă” se traduce prin: a) valoarea este expresia unei selecţii subiective realizate de evaluator a rezultatelor mai multor metode aplicate b) valoarea se referă la un anumit subiect (întreprindere) la o anumită dată şi în anumite circumstanţe c) valoarea poate fi diferită pentru diferiţi cumpărători şi acelaşi subiect dar piaţa este alcătuită din suma acestor decizii subiective d) este o afirmaţie greşită, doar preţul este subiectiv 20. În contextul reconcilierii rezultatelor afirmaţia că “valoarea este o predicţie” are în vedere că: a) evaluatorul are în mod normal calificare şi competenţa pentru a realiza o predicţie corectă b) evaluatorul se bazează fundamental pe previziunile puse la dispoziţie de managementul firmei c) valoarea estimată depinde de cantitatea şi calitatea informaţiilor disponibile pentru fundamentarea previziunilor d) evaluatorul trebuie să aibă suficientă certitudine în legătură cu realismul previziunilor 21. Reconcilierea rezultatelor înseamnă: a) analiza unor rezultate alternative pentru a ajunge la estimarea valorii finale b) selectarea unei valori între ANC şi DCF c) utilizarea unor formule tehnice şi financiare pentru estimarea finală a valorii d) realizarea unor teste de coerenţă prin care evaluatorul elimină rezultatele unor metode insuficient fundamentate 22. Criteriile fundamentale prin care evaluatorul ajunge la estimarea valorii finale sunt: a) coerenţa, consistenţa şi cantitatea informaţiilor b) coerenţa, precizia şi perioada de diagnostic c) adecvarea, precizia şi cantitatea informaţiilor d) scopul evaluării, data evaluării şi condiţiile limitative 59
23. Criteriul “adecvării” în estimarea valorii finale se referă la coerenţa: a) fiecărei abordări cu scopul şi destinaţia raportului b) fiecărei metode la condiţiile limitative din raport c) fiecărei abordări la cantitatea de informaţii disponibile d) fiecărei abordări la pregătirea evaluatorului 24. “Precizia” este un criteriu utilizat de evaluator în estimarea valorii finale şi se referă la: a) faptul că opinia evaluatorului poate fi o cifră sau un interval între două valori b) nivelurile până la care se pot rotunji cifrele c) încrederea evaluatorului în precizia uneia sau alteia dintre metodele aplicate d) gradul de încredere al evaluatorului în autenticitatea, completitudinea şi fundamentarea informaţiilor utilizate 25. Reconcilierea rezultatelor înseamnă: a) selectarea unei valori dintre rezultatele metodelor utilizate b) utilizarea unei formule acceptate de client pentru estimarea finală a valorii c) analiza şi selectarea unor rezultate alternative pentru a ajunge la estimarea valorii finale d) realizarea unor teste de coerenţă prin care evaluatorul elimină rezultatele unor metode care nu au suficientă încredere pentru vânzător 26. O eroare fundamentală în evaluarea unei întreprinderi este: a) construirea unui scenariu în ipoteza preţurilor constante şi utilizarea unei rate de actualizare ce incorporează o rata a rentabilităţii fără risc de 25% b) neaplicarea unei corecţii pozitive (prima de control) asupra valorii DCF pentru evaluarea unui pachet majoritar la o firmă necotată c) adăugarea valorii activelor din afara exploatării la valoarea rezultată prin capitalizarea profitului net d) a şi b 27. O eroare în evaluarea unei întreprinderi este: a) aplicarea unei corecţii pozitive (prima de control) asupra valorii rezultate prin capitalizarea profitului net corectat în evaluarea unui pachet majoritar la o firmă cotată b) includerea valorii nete de realizare pe piaţă a activelor din afara exploatării în fluxul de numerar (metoda DCF) c) construirea unui scenariu pe 5 ani care în estimarea ratei de actualizare porneşte de la o rată a rentabilităţii fără risc corespunzătoare rentabilităţii la obligaţiunile emise de stat pe termen de 5 ani d) toate de cele de mai sus 28. Este o eroare în evaluarea unei întreprinderi: a) omisiunea metodei activului net contabil b) omisiunea aplicării corecţiei pentru lipsa de lichiditate la o firma cotată la bursa de valori c) omisiunea aplicării unei corecţii asupra creditelor pe termen lung contractate în condiţiile pieţei d) realizarea unei corecţii negative la activele necorporale cu valoarea cheltuielilor de constituire
60
29. În evaluarea unui crematoriu pentru gunoaie din patrimoniul unei afaceri (activ în exploatare) a) activul se va evalua pe baza comparaţiei directe b) activul se va evalua pe baza costurilor c) activul se va evalua ca diferenţa între DCF şi ANC (exclusiv acest activ) d) activul se va evalua la valoarea de lichidare 30. În exprimarea în lei a opiniei asupra valorii evaluatorul trebuie să rotunjească: a) până la plus sau minus un milion b) cel mai aproape de nivelul de un milion c) până la nivelul cel mai mare din gama de valori obţinută d) astfel încât să arate gradul de precizie pe care îl consideră adecvat pentru proprietatea respectivă
61
RĂSPUNSURI
STANDARDE DE EVALUARE 1- b
2- c
11 -
d 12 -
21 -
c
31 -
3- b
4- b
5- a
6- c
7- d
8- c
9- d
10 -
b
a 13 -
b 14 -
a 15 -
d 16 -
a 17 -
d 18 -
c 19 -
d 20 -
d
23 -
c 24 -
d 25 -
c 26 -
d 27 -
c 28 -
b 29 -
c
30 -
c
d 32 -
b 33 -
a 34 -
b 35 -
b 36 -
c 37 -
d 38 -
b 39 -
b 40 -
b
41 -
a 42 -
c 43 -
d 44 -
a 45 -
c
46 -
a 47 -
d 48 -
d 49 -
c 50 -
b
51 -
d 52 -
d 53 -
a 54 -
b 55 -
b 56 -
a 57 -
d 58 -
c
59 -
a 60 -
b
61 -
b 62 -
c 63 -
a 64 -
d 65 -
c 66 -
d 67 -
d 68 -
d 69 -
b 70 -
c
71 -
b 72 -
d 73 -
d 74 -
c
c
76 -
a 77 -
b 78 -
b 79 -
a 80 -
b
81 -
a 82 -
b 83 -
c
c 85 -
d 86 -
a 87 -
d
89 -
d 90 -
a
91 -
d 92 -
b 93 -
a
22 - d
84 -
75 -
88 - c
DIAGNOSTICUL ÎNTREPRINDERII
1- c
8- a
62
2- d
9- d
10 -
3- b
c
11 -
c 12 -
4- b
b 13 -
5- a
c
14 -
6- b
a 15 -
d 16 -
7- a
c 17 -
b
18 -
a 19 -
d 20 -
c 21 -
a 22 -
c 23 -
d 24 -
d 25 -
c
26 -
c 27 -
b
28 -
d 29 -
a 30 -
c 31 -
d 32 -
d 33 -
b 34 -
d 35 -
b 36 -
c 37 -
d
38 -
b 39 -
d 40 -
c 41 -
a 42 -
c 43 -
d 44 -
b 45 -
a
46 -
c 47 -
b
48 -
b 49 -
c 50 -
a 51 -
a 52 -
c 53 -
b 54 -
b 55 -
c
56 -
c
57 -
c
58 -
c
59 -
c 60 -
d 61 -
a 62 -
b 63 -
c 64 -
d 65 -
c 66 -
b 67 -
d
68 -
c
69 -
c
c 71 -
a 72 -
d 73 -
b 74 -
b
10 -
d
70 -
METODE PATRIMONIALE 1- d
2- d
3- c
4- c
5- a
6- a
7- b
8- a
9- d
11 -
b 12 -
a 13 -
d 14 -
a 15 -
d 16 -
c 17 -
b 18 -
a
19 -
c 20 -
b
21 -
b 22 -
d 23 -
a 24 -
b 25 -
c
c
a
28 -
c 29 -
b 30 -
b
31 -
c 32 -
a 33 -
b 34 -
d 35 -
b 36 -
a 37 -
d 38 -
d 39 -
c 40 -
d
41 -
d 42 -
d 43 -
c
c
45 -
c 46 -
b 47 -
b 48 -
c 49 -
b 50 -
d
51 -
c 52 -
b 53 -
b 54 -
d 55 -
b 56 -
b 57 -
b 58 -
a 59 -
b 60 -
d
61 -
a 62 -
b 63 -
c 64 -
b 65 -
d 66 -
c
67 -
c 68 -
d 69 -
c 70 -
b
71 -
d 72 -
a 73 -
d 74 -
b 75 -
b 76 -
b 77 -
d 78 -
b 79 -
c 80 -
d
81 -
d 82 -
d 83 -
d 84 -
d 85 -
a 86 -
b 87 -
c
63
44 -
26 -
27 -
METODE BAZATE PE VENIT
1- b
2- c
3- b
4- d
5- d
6- d
7- d
8- b
9- d
10 -
a
a 20 -
a
11 -
b 12 -
b 13 -
d 14 -
c 15 -
a 16 -
d 17 -
b 18 -
c
21 -
c 22 -
d 23 -
b 24 -
b 25 -
c
26 -
a 27 -
a 28 -
d 29 -
c
30 -
c
31 -
c 32 -
d 33 -
a 34 -
a 35 -
b 36 -
c 37 -
b 38 -
c
c
40 -
c
41 -
c
42 -
c 43 -
b 44 -
d 45 -
a 46 -
b 47 -
c
48 -
c 49 -
d 50 -
c
51 -
d 52 -
c 53 -
b 54 -
b 55 -
b 56 -
c
57 -
a 58 -
a 59 -
b 60 -
b
61 -
a 62 -
b 63 -
b 64 -
b 65 -
c
c
67 -
c 68 -
b 69 -
b 70 -
b
71 -
a 72 -
c 73 -
d 74 -
c 75 -
a 76 -
b 77 -
c
78 -
a 79 -
a 80 -
a
81 -
d 82 -
c 83 -
d 84 -
c 85 -
d 86 -
d 87 -
d 88 -
b 89 -
a
c
91 -
b 92 -
d 93 -
c 94 -
b 95 -
a 96 -
d 97 -
d 98 -
d 99 -
d 100 -
d
101 -
b 102 -
b 103 -
c 104 -
b 105 -
d 106 -
b 107 -
c
c
109 -
a 110 -
a
111 -
b 112 -
a 113 -
c 114 -
d 115 -
b 116 -
a
117 -
c 118 -
d 119 -
a 120 -
a
121 -
d 122 -
a 123 -
d 124 -
d 125 -
d 126 -
b 127 -
a 128 -
b 129 -
d 130 -
b
131 -
c
64
66 -
108 -
19 -
39 -
90 -
METODA COMPARATIEI
1- b
2- d
3- d
11 -
d 12 -
b 13 -
21 -
b 22 -
c
4- a
c 14 -
5- c
d 15 -
6- b
a 16 -
7- d
a 17 -
8- a
a 18 -
9- c
d 19 -
a
10 -
c
20 -
c
10 -
b
ALEGEREA METODELOR DE EVALUARE. RECONCILIEREA VALORILOR
1- a
2- a
3- d
4- c
5- b
6- d
7- d
8- c
9- c
11 -
c 12 -
d 13 -
a 14 -
a 15 -
a 16 -
b 17 -
b 18 -
b 19 -
c
20 -
c
21 -
a 22 -
c 23 -
a 24 -
d 25 -
c
a 27 -
a 28 -
d 29 -
b 30 -
d
65
26 -