127 81 7MB
Croatian, English Pages 1038 Year 2007
Senat Sveučilišta u Zagrebu donio je 15. svibnja 2007. godine Odluku kojom se rukopisu pod naslovom "Englesko hrvatski enciklopedijski rječnik istraživanja i proizvodnje nafte i plina", autora Miroslava Perića odobrava korištenje naziva sveučilišni priručnik (Manualia universitatis studiorum Zagrabiensis).
Miroslav Perić
ENGLESKO HRVATSKI ENCIKLOPEDIJSKI RJEČNIK ISTRAŽIVANJA I PROIZVODNJE NAFTE I PLINA
ENGLISH-CROATIAN ENCYCLOPEDIC DICTIONARY OF PETROLEUM EXPLORATION & PRODUCTION
Zagreb, 2007.
5
Kapitalno djelo naftne enciklopedistike
Prošlo je trideset godina od pojave specijaliziranog naftnog rječnika autora profesora Svetislava Lazića, “Englesko – hrvatsko – srpski naftni rječnik”, kojega je objavio zagrebački časopis Nafta. Od tog vremena naftna struka doživjela je ogromne promjene, koje su se napose iskazale u uporabi elektroničkih računala, novim tehnologijama, novim znanjima, novim materijalima, tehnikama i koncepcijama, novim sustavima upravljanja i vođenja procesa... Sva ta znanstveno- stručna i praktična postignuća pratili smo i uvodili ih u naše poslovne procese i mi u INI, no nismo do sada imali jedan takav opsežan i temeljit rječnik, koji bi stručno obrazložio svo to novo bogatstvo pojmovlja, bez čijeg je razumijevanja nemoguće sudjelovati u razvitku naftne industrije. Upravo u „ Englesko – hrvatskom enciklopedijskom rječniku istraživanja i proizvodnje nafte i plina „ autora dipl. ing. Miroslava Perića, dobili smo iznimno vrijedno djelo koje sadrži 12 200 definicija i 7 100 pojmova. Radi se o do sada najpotpunijem djelu takve vrste u nas. Vrijednost Perićeva rječnika napose je sadržana u tome što su zastupljene sve znanstveno- stručne discipline širokog područja istraživanja i proizvodnje nafte i plina, ali i naftna geologija, geofizika, razrada ležišta, bušenje i opremanje bušotina, ekologija i druge discipline. Autor se godinama koristio relevantnom leksikografskom građom : rječnicima, leksikonima, priručnicima, udžbenicima, stručnim člancima, prikazima, enciklopedijama, na nekoliko svjetskih jezika, što samo upotpunjuje sliku temeljita, ozbiljna i profesionalna rada Miroslava Perića. To je vidljivo i iz popisa navedene literature. Još su tri značajne odlike Perićeva rječnika. Prva, usklađenost pojmova sa važečim normama međunarodnog sustava mjera. Drugo, preciznost u definiranju pojmova, i treće, autor nije pažnju posvetio samo prevođenju, već i stručnoj pozadini te širem objašnjenju značenja odgovarajučeg pojma. Rječnik će koristiti svima onima koji su na bilo koji način vezani uz naftnu industriju, od znanstvenika, profesora u školama i na Sveućilištu, stručnjaka različitih struka, djelatnika na procesnim sličnim postrojenjima u naftnoj industriji, studenata naftnog inženjerstva i geologije, novinarima i svima onima koji žele produbiti svoja znanja i u ovom području. Raduje me pojava ovog kapitalnog djela naftne enciklopedistike, tim više što dolazi iz INE ( Naftaplina ), iz samih temelja struke i svakodnevne provjere stećenih znanja u praksi. Raduje me i suradnja sa stručnjacima Rudarsko geološkog naftnog fakulteta Sveućilišta u Zagrebu, kao i prinos naših ININIH recenzenata. S velikim zadovoljstvom ispratimo Perićev rječnik u našu znanstveno – stručnu i inu javnost, kako bi, duboko vjerujem, potvrdio visoku vrijednost u svakom pogledu.
Glavni i odgovorni urednik Akademik Mirko Zelić
6
Rječnik je plod znanja, iskustva i bogate naftaške tradicije na hrvatskom tlu Ovako opsežan, temeljit, znanstveno-stručan i aktualan enciklopedijski rječnik istraživanja i proizvodnje nafte i plina, kao što je ovaj autora dipl. ing. Miroslava Perića, mogu iznjedriti samo one nacije, njihova gospodarstva i stručnjaci, koji imaju dugu tradiciju razvoja naftne industrije i koji stalno korespondiraju sa najnovijim znanjima i postignućima u ovoj industriji. Tako je u ovaj Perićev rječnik, uz sav njegov i trud recenzenata, te svih onih koji su na bilo koji način sudjelovali u njegovu objavljivanju, ugrađeno puno toga što je stvarano stoljećima, pa, ne smijemo biti neskromni, i na našem tlu. Prve naznake o spominjanju uporabe nafte na našem tlu datiraju već od 12. stoljeća, a vezane su uz napise u kojima se govori o katranu, zemnom ulju i smoli, kamenom ulju i sličnim pojmovima. Tako se u tom stoljeću u Dubrovniku spominje katran koji se prodaje među trgovcima. U zapisima iz 1391. godine spominje se obitelj Čupor koja pavlinskom samostanu kraj Paklenice daruje „ terram Paklenz „ zemljište, što znaći da se tu nalazila nafta – paklina. U dubrovačkim ljekarnama se u 15. stoljeću prodavao olio petrolio, a od lijekova se spominju asphalt i petroleum. Naftu u hrvatskoj književnosti prvi spominje 1569. godine Petar Zoranić u svojim „Planinama“. Prvi zapisi o vađenju nafte na tlu današnje Hrvatske su iz 16. stoljeća, a objavio ih je Petri Andreae Mathioli u djelu : „Commentarii in seks libros pedacii Dioscoridis Anazarbei de Medica materia” u Veneciji 1565. godine. Autor navodi da se pissasfalt (nafta) vadi u Dalmaciji blizu Hvara te u Panoniji. U 17. stoljeću prirodni asfalt se kopa u Vinišću kod Trogira, a sredinom 18. stoljeća u Paklini kod Vrgorca prirodni asfalt kopa se rudarskim načinom. Godine 1788. budimpeštanski profesor kemije Jakob Winterl izvještava svoje Sveučilište o prirodnom izvoru nafte uz potok Brodec kod međimurskog sela Peklenice. Devetnaesto stoljeće prebogato je zbivanjima vezanim uz razvitak naftne industrije na našem tlu. U drugoj polovici stoljeća započinje organizirano istraživanje i vađenje nafte na temelju zakona Austro – Ugarske monarhije. Nafta se ručno vadi iz prirodnih izvora u Peklenici i Selnici (kod Murskog Središća) Mikleuški (nedaleko Kutine) Bačindolu (kod Nove Gradiške) i drugdje. Prve dozvole za istraživanje „ zemne smole „ (Peklenica, Mikleuška i Voloder) podijeljene su 1. kolovoza 1858. godine temeljem Općeg austrijskog zakona, donijetog samo godinu dana ranije. U franjevačkom samostanu u Cerniku (kod Nove Gradiške) čuva se iznimno važan dokument iz područja naše naftne povijesti. Naime, 21. prosinca 1858. godine, u obližnjem mjestu Bačindolu, započela je s radom tvornica u kojoj se manufakturno prerađivala nafta. Godinu dana kasnije, 1859., pukovnik E. Drake započinje s industrijskom proizvodnjom u SAD-u. Godine 1883. u Rijeci je započela s radom tada najmodernija i najveća rafinerija u Austro – Ugarskoj monarhiji, kapaciteta 60 000 tona koju je osobno pustio u rad car Franjo Josip II. Od 1885. do 1918. godine na tlu Hrvatske proizvedeno je 7 500 tona nafte. Sisačka rafinerija započela je s radom 1927. godine. Između dva svjetska rata u Hrvatskoj su sagrađene rafinerije nafte u Zagrebu i Osijeku. Nadalje, dodijeljeno je tridesetak koncesija za istraživanje nafte do-
7
maćim i stranim investitorima, a u Hrvatsku su ušle najveće svjetske naftne kompanije : Standard Oil, Shell, Vacuum Oil Company, Agip i druge. Tih godina u svjetsku naftnu povijest ulazi i jedan Hrvat - Antun Lučić – Lucas ( 1855. – 1921.) , koji je svjetsku slavu doživio kao jedan od najuspješnijih istraživača i pronalazača nafte toga doba. Američki institut za rudarstvo i tehnologiju dodijeljuje od 1937. godine Medalju A. Lucas za iznimna znanstvena dostignuća u naftnom rudarstvu. Do danas je ovu nagradu primilo 60- tak znanstvenika i gospodarstvenika. Godine 1935. objavljen je roman Antuna Bonifačića „ Krv majke zemlje „ drugi u svijetu nakon Sinclerova „ Petroleja“ , koji na umjetnički način govori o teškoćama naftaškog zanata. Poslije Drugoga svjetskoga rata nastupa zlatno doba razvoja hrvatske naftne industrije, koja će u narednih više od pola stoljeća, imati ključnu ulogu u hrvatskom gospodarskom i svekolikom razvitku. Krenimo redom. Godine 1952. osnovan je Naftaplin. Naime, 1. siječnja 1952. počinje djelovati Poduzeće za proizvodnju nafte i plina, Zagreb, nastalo spajanjem postoječih državnih privrednih poduzeća iz naftne djelatnosti: Proizvodnje nafte Gojlo, Proizvodnje nafte Šumečani, Materijalnog servisa Glavne direkcije za naftu NR Hrvatske i Poduzeća za elektrokarotažna mjerenja, Zagreb. Od 13. svibnja 1952. posluje pod nazivom Naftaplin – poduzeće za istraživanje i proizvodnju nafte i plina. Prve godine postojanja Naftaplin je proizveo 102 000 tona nafte i 6,3 milijuna prostornih metara prirodnog plina. Od 1. siječnja 1964. godine , sjedinjenjem Rafinerija nafte Sisak i Rijeka, te Naftaplina u jedinstveno poduzeće, počinje djelovati Kombinat nafte i plina, koji od studenoga iste godine djeluje pod nazivom „ INA Industrija nafte, Zagreb. Nastupa razdoblje značajnih poslovnih pothvata: 1965. puštena je u rad degazolinaža u Ivanić Gradu 1968. završen je magistralni plinovod Ivanić Grad – Kutina 1979. ostvarena najveća prerada nafte u rafinerijama u Rijeci i Sisku od 10 milijuna tona 1979. Izgrađen je i pušten u rad Jadranski naftovod – JANAF, sustav cjevovodnog transporta nafte od luke Omišalj na Krku do rafinerija nafte u Hrvatskoj, Sloveniji, BIH, Srbiji, Mađarskoj i Slovačkoj; kapaciteta 20 milijuna tona te dužine 760 km od čega na području Hrvatske ukupno 610 km 1980. puštena je u rad Centralna plinska stanica Molve, etansko postrojenje u Ivanić Gradu i Etilensko postrojenje u Zagrebu 1981. ostvarena je najveća proizvodnja nafte od 3,1 milijun tona 1985. završena je izgradnja II. faze polja Molve i Centralne plinske stanice Molve II. 1985. puštena su u proizvodnju naftna polja na zajedničkoj koncesiji u podmorju Angole te stigla prva nafta iz Angole 1987. izgrađeno i pušteno u rad Podzemno skaladište plina Okoli, kapaciteta 500 milijuna prostornih metara plina 1988. proizvedene su najveće kolićine ekvivalentne nafte – 5,1 milijun tona (3 mil. t nafte i 2,1 mlrd mprirodnog plina) 1989. proizvedene su najveće kolićine prirodnog plina 2,2 mlrd m 1991. INA postaje javno poduzeće u potpunom vlasništvu Republike Hrvatske 1993. INA postaje dioničko društvo 1999. započela je proizvodnja prirodnog plina iz Jadranskog podmorja na polju Ivana u sklopu zajedničkog projekta sa Agipom 2003. završena je prva faza privatizacije INE prodajom 25% + jedne dionice mađarskoj kompaniji MOL 2004. otkrivene su samostalne komercijalne količine prirodnog plina, plinskog kondenzata i nafte na koncesijama u Siriji 2005. započeta je proizvodnja nafte iz vlastitih koncesija u Siriji 2006. Započeta je druga faza privatizacije INE. Ovo je tek mali isječak na razvitak naftne industrije na našem tlu. Od sredine 20. stoljeća on je poglavito vezan uz INA Industriju nafte, čije djelovanje je pomoglo razvitku brojnih krajeva naše Domovine, od razvitka gospodarstva, lokalne i javne infrastrukture, zdravstva, školstva, obrazovanja, kulture do svih drugih djelatnosti.Dovoljno je spomenuti samo nekoliko znakovitih pokazatelja. U tom je razdoblju INA proizvela oko 100 milijuna tona nafte i 55 milijardi prostornih metara prirodnog plina, približne vrijednosti vrijednosti oko 22milijarde eura. INA i danas ostaje ključnom okosnicom hrvatskog gospodarstva. Jer, ovakvi rječnici, kao kapitalno djelo tradicije, iskustva i znanja, mogu niknuti jedino na plodnom tlu koje ima svoj, kao što smo vidjeli, dugi i uspješni razvitak. Mr. sc. Mijo Ivurek
8
O rječniku i kako se njime služiti
Jezik je prijeko potrebno sredstvo komuniciranja i uzajamnog razumijevanja u ljudskom društvu. Rječnici su, razumljivo, neophodan i dragocjen alat za efikasno udovoljavanje jezičnih zahtjeva određene zajednice. Današnje doba je vrijeme burnog znanstvenog i tehnološkog napretka koji je, zahvaljujući razvoju računala i informatičke tehnologije, praćen ogromnim rastom i razmjenom podataka i informacija (računa se da se u svijetu objavi nekoliko stotina tisuća znanstvenih i stručnih radova godišnje, od čega je najveći dio na engleskom jeziku). Nepotrebno je isticati koliko su znanstvene i tehnološke informacije i njihova razmjena važni u današnje vrijeme, ali je nužno naglasiti dominaciju engleskog jezika u svjetskoj znanosti i tehnologiji. Jezici malih naroda, poput hrvatskog, više ili manje neuspješno se bore protiv prodora engleskog nazivlja (s jednakim problemom se, međutim, susreću i jezici velikih i tehnološki visokorazvijenih naroda (npr. njemački, francuski). Potreba za specijaliziranim stručnim rječnicima u području hrvatske naftne i plinske industrije koja se bavi geološko-geofizičkim istraživanjem ugljikovodika, razradom njihovih ležišta te proizvodnjom, obradom i transportom nafte i plina svakako nije upitna, osobito potreba za rječnikom enciklopedijskog tipa radi boljeg razumijevanja specifičnog nazivlja. Spomenuta potreba je posebno uočljiva zbog sve veće inferiornosti standardnog hrvatskog stručnog nazivlja (koje je, ako uopće postoji) vrlo skromna opsega u praksi. Naime, u svakodnevnom radu i komuniciranju vrlo često i sve više se rabe engleski pojmovi u etimološkom (rjeđe) ili fonetskom (znatno češće) obliku koji je uglavnom nepravilan („kroatiziran“), čak i u slučaju kada postoje odgovarajući i korektni hrvatski termini. Jednak problem postoji i u službenoj dokumentaciji – projektima, elaboratima, studijama, programima i drugoj. Enciklopedijski englesko-hrvatski rječnik istraživanja i proizvodnje nafte i plina se koncepcijski osniva na definicijama skupnih pojmova (cjelovitih danih sustava, procesa, metoda, sklopova, opreme, uređaja, postrojenja) i definicijama njihovih bitnih dijelova ili komponenata s upućivanjem na srodne i tehnološki povezane termine. Osnovna svrha ovog rječnika je ponuditi korisnicima sažete i jasne definicije kako bi istodobno bio u stanovitoj mjeri i edukativan. Treba napomenuti da u rječnik u pravilu nisu uključeni usko specijalizirani i rijetko upotrebljavani termini. Rječnik je uređen na način da su engleski pojmovi (pisani masnim uspravnim slovima) navedeni strogo abecednim redom, pri čemu se pojmovi sastavljeni od dviju riječi spojenih crticom ili od više riječi smatraju pri tome kao jedna, cjelovita riječ. Prijedlozi i članovi čine integralni dio pojma. Hrvatski ekvivalent je pisan kosim (kurzivnim) slovima. Rječnik ne sadrži popis kratica budući da nisu upotrebljavane u tekstu. Naime, u samim definicijama pojedinih pojmova ili u slučaju više definicija jednog pojma navedeno je područje primjene kada je to bilo potrebno.
9
U svakoj definiciji u kojoj se pojavljuju mjerne jedinice s numeričkim vrijednostima ili bez njih, istodobno su navedene jedinice Međunarodnog sustava (SI) i njihove vrijednosti i jedinice angloameričkog sustava mjera s njihovim ekvivalentnim vrijednostima. U prilozima rječnika su prikazane najvažnije i u naftnoj industriji najčešće primjenjivane mjerne jedinice angloameričkog, metričkog i Međunarodnog (SI) sustava, njihovi uzajamni odnosi i faktori pretvorbe jedinica jednog sustava u drugi. Enciklopedijski rječnik istraživanja i proizvodnje nafte i plina, kao i svako izdanje tog ili sličnog tipa, ne može naravno obuhvatiti ukupnu terminološku problematiku tog područja budući da se njegov opseg morao sažeti u prihvatljive granice. Također, on ne može (i ne treba) biti zamjena za specijalizirane rječnike pojedinih znanstvenih i tehničkih disciplina. Prema tome, iako je ovaj rječnik opsežan, sigurno je da će on u budućnosti neizbježno zastarijevati zbog pojave novih tehnika i tehnologija, promjene postojećih ili gubitka njihova značaja u praksi. Snažan razvoj znanosti, tehnike i tehnologije svakodnevno rađa nove procese i metode, opremu i uređaje i, prema tome, nove termine. Također, neki termini će u budućnosti vjerojatno izaći iz uporabe ili će biti zamijenjeni drugim. Rječnik sadrži oko 12300 definicija i 7100 sinonima (ukupno oko 19400 terminoloških jedinica). Za njegovu izradu su upotrijebljeni specijalizirani rječnici drugih jezika (ruski, francuski, njemački), enciklopedije, kapitalne knjige i periodična izdanja te raspoloživa hrvatska literatura. Na kraju izražavam veliku zahvalnost akademiku Mirku Zeliću i gospodinu Mariju Weisseru na njihovoj maksimalnoj podršci. Također zahvaljujem recenzentima gospođi Maji Bratanić i gospodi Ivi Steineru, Zdenku Krištaforu, Dragutinu Domitroviću i Marijanu Krpanu te lektoru hrvatskog dijela rječnika Ismetu Ibrahimpašiću na njihovom temeljitom radu. Također sam zahvalan gospodinu Daliboru Mudriću na svesrdnoj stručnoj i tehničkoj potpori u izradi rječnika, te uredniku gospodinu Miji Ivureku. Autor
Aalenian, Aalenian stage
abandonment plug
11
Aa Aalenian, Aalenian stage – alen, aalen. Stratigrafski kat najdonjeg dijela srednje jure (lowermost Middle Jurassic) ili najgornjeg dijela donje jure (uppermost Lower Jurassic) u V. Britaniji – iznad jeovila (Yeovilian), a ispod bajocija (Bajocian). Trajao je otprilike prije 180 do 175 milijuna godina. Neki geolozi smatraju alen potkatom bajocija. abandon – napustiti, v. abandon a well. abandon a well – napustiti bušotinu. Trajno obustaviti (prekinuti) proizvodnju nafte ili plina iz bušotine na iscrpljenom sloju/ležištu ili zatvoriti naftnu ili plinsku bušotinu koja više nije produktivna (čija proizvodnja više nije profitabilna), postaviti cementni čep u kanalu bušotine (kako bi se zaštitile podzemne vode od zagađivanja i za izolaciju iscrpljenog sloja/ležišta, odnosno sprječavanje migracije fluida između različitih slojeva) i demontirati opremu bez štetnog utjecaja na okoliš. Iz bušotina koje su izbušene za proizvodnju, ali se nisu opremile, može se katkada izvaditi i tako spasiti dio zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing). Likvidacija bušotine se razlikuje od njena privremena zatvaranja budući da se takve bušotine mogu kasnije ponovno pustiti u proizvodnju. U mnogim saveznim državama SAD nužno je dopuštenje službenih tijela (organa) za napuštanje bušotine; v. close a well, abandoned well, temporarily abandoned. abandoned channel – (1) napušteno (mrtvo) korito. Korito u kojem više nema vodotoka. (2) mrtvi meandar, v. oxbow, 3. abandoned crude oil – ostavljena (napuštena) nafta. Sirova nafta koja je iscurila iz cjevovoda ili rezervoara i nije pokupljena od operatora. Sinonim: abandoned oil. abandoned meander – napušteni meandar, v. cutoff meander. abandoned oil – ostavljena (napuštena) nafta, v. abandoned crude oil. abandoned pressure – tlak napuštanja. Maksimalni srednji tlak plinskog ležišta pri kojem proizvodnja bušotine više nije ekonomična. Tlak napuštanja po-
najprije ovisi o ugovorenom tlaku plinovoda za isporuku potrošačima (obično je između 50 i 70 bar, odnosno između 700 i 1.000 psi) i ekonomskoj primjenjivosti komprimiranja. abandoned well – napuštena (likvidirana) bušotina. Bušotina koja više ne služi svojoj svrsi (na primjer, proizvodna, injekcijska, mjerna), naftna ili plinska bušotina čija se proizvodnja smanjila ispod profitabilne ili bušotina koja se nakon bušenja pokazala neproduktivnom (suhom). Bušotina se također može likvidirati zbog tehničkih uzroka (na primjer, zbog urušavanja stijenke kanala, zaglavljivanja bušaćih šipki i dr.). U svim likvidiranim bušotinama se mora kanal ispuniti cementnom kašom (postaviti cementni čep) i ušće pokriti (zavariti) teškom cementiranom čeličnom pločom, tj. bušotina se mora ostaviti u takvom stanju da ne može naškoditi izvorima slatke vode ili potencijalnim ležištima ugljikovodika tijekom neograničena perioda; v. temporarily abandoned, shut-in well, shutting-in the hole, plugged and abandoned, plugged and suspended. abandonment – napuštanje, likvidacija. Dovođenje bušotine u stanje da se može napustiti na neodređeno vrijeme ili konačno, bez potrebe za daljnjom brigom o njoj. Tako pripremljena bušotina za napuštanje neće zagaditi slojeve (horizonte) slatke vode niti oštetiti potencijalna ležišta ugljikovodika; v. abandon a well, abandoned well. abandonment contour – (1) dijagram napuštanja. Dijagram ovisnosti stvarne ukupne proizvodnje naftne bušotine i njene procijenjene konačne proizvodnje. Rabi se za određivanje vremena kada je najekonomičnije napustiti bušotinu; (2) dubina napuštanja. Dubina naftnog ležišta s vodotlačnim režimom na kojoj je napredujući vodo-naftni kontakt dosegao krovinu produktivnog sloja i bušotina se napušta. abandonment costs – troškovi napuštanja. Troškovi radova na likvidaciji bušotine – vađenje opreme i postavljanje cementnog čepa u kanalu. abandonment plug – cementni čep u napuštenoj bušotini. Cementni čep ili most koji se postavlja u kanalu
abandonment pressure
bušotine koja se napušta (likvidira) – neprofitabilne (iscrpljene) ili neproduktivne («suhe») bušotine. abandonment pressure – tlak napuštanja plinskog ležišta. Minimalni tlak eksploatacije ili tlak obustavljanja (prekida) iskorištavanja plinskog ležišta ili statički tlak plinskog ležišta pri kojem je ukupna dobit od proizvedenog plina približno jednaka troškovima proizvodnje. Ovisi o raznim faktorima – cijeni plina, indeksu produktivnosti bušotina, veličini ležišta/ polja, lokaciji ležišta/polja u odnosu na tržište, tipu tržišta plina i radnom tlaku magistralnog transportnog plinovoda, a obično je uvjetovan ekonomskim uzrocima. Neka poduzeća za transport plinovodima uzimaju da je tlak napuštanja jednak 22,5 bar/1.000 metara dubine ležišta (100 psi/1.000 stopa dubine). Procjena tlaka napuštanja je često nužna kada se otkrije plinsko ležište/polje, a za njegov proračun je potrebno znati (a) minimalni ekonomični kapacitet proizvodnje svake pojedine bušotine; (b) tlak u površinskom plinskom sustavu (tlak u plinovodu za otpremu plina kupcima ili tlak na usisu kompresora), i (c) pad tlaka u ležištu, kanalu bušotine i površinskom plinskom sustavu. O veličini tlaka napuštanja ovisi konačan iscrpak (pridobive rezerve) plina – tlak napuštanja plinskog ležišta s vodotlačnim režimom je veći od tlaka napuštanja volumetrijskog plinskog ležišta (ležišta bez vodonosnog bazena napajanja ili akvifera) zbog prodora vode iz akvifera u ležište pa je, prema tome, konačan iscrpak plina iz takva ležišta manji. abandonment shales – šejlovi neaktivnih lepeza. Šejlovi sedimentirani u turbiditnim kanalima na lepezama na dnu podmorskih bazena kada takve lepeze postanu neaktivne. abd-gw – skraćenica termina abandoned gas well (napuštena plinska bušotina), v. abandoned well. abd-ogw, abdogw – skraćenica termina abandoned oil and gas well (napuštena naftna i plinska bušotina), v. abandoned well. abd-ow – skraćenica termina abandoned oil well (napuštena naftna bušotina), v. abandoned well. AB electrodes – elektrode A i B. U karotaži bušotina i istraživanjima otporskom metodom (metodom električne otpornosti) – strujne elektrode karotažne sonde između kojih se propušta električna struja (napon se mjeri između mjernih elektroda M i N). ablation – ablacija. (1) U glaciologiji – (a) Svi procesi čijim se djelovanjem smanjuje (gubi) masa snijega i leda ledenjaka, plutajućeg leda ili snježnog pokrivača. Ti procesi uključuju kopnjenje, evaporizaciju (sublimaciju), eroziju vjetrom i mehaničko razaranje (mehaničko razaranje se katkada isključuje ili se pojam ablacije može ograničiti na površinske pojave). (b) Količina snijega ili leda koja je uklonjena procesom ablacije; Sinonim: wastage. (2) U geomorfologiji – odvajanje i uklanjanje materijala stijena i stvaranje (formiranje) rezidualnih sedimenata, osobito djelovanjem vjetra ili spiranjem rastresitih (rahlih) i topljivih materijala. Većina specijalista, međutim, značenje pojma ablacija ograničava na proces trošenja (smanjivanje mase) ledenjaka kopnjenjem i isparavanjem (evaporacijom). ablation area – područje (zona) ablacije. Dio ledenjaka (glacier) ili polja firna (snowfield) na kojem je tijekom godine ablacija veća od akumulacije snijega i leda.
12
abnormal high pressure
Područje ispod snježne linije (equilibrium line). Sinonim: zone of ablation. ablation breccia – ablacijska breča, breča otapanja, v. solution breccia. ablation debris – ablacijski fragmenti (krhotine, odlomci, debris). Materijal stijene bilo koje veličine (od blokova do veličine čestica gline) koji se kao izolirani fragmenti ili diskontinuirane nakupine nalazi na površini ledenjaka ali nije dovoljno kontinuiran da bi formirao ablacijsku morenu (v. ablation moraine). Također, materijal koji čini ablacijsku morenu. ablation moraine – ablacijska morena. Neravna nakupina ili kontinuirani sloj ablacijskog morenskog materijala – ablacijskog tila (ablation till) ili ablacijskih fragmenata ili detritusa (ablation debris) koji prekrivaju led u području ablacije ili leže na podinskoj (temeljnoj) moreni (v. ground moraine) koja je nastala od tog istog ledenjaka. ablation rate – brzina ablacije. Količina leda ili snijega koju ledenjak, plutajući led ili snježni pokrivač izgube u jedinici vremena. Obično se izražava u milimetrima vodenog ekvivalenta na sat ili dnevno. ablation till – ablacijski til. Ablacijski morenski materijal – slabo vezani fragmenti stijena (debris) koji su se prethodno nalazili u ledenjaku ili na njemu, a zatim se akumulirali na mjestu nakon što je površina ledenjaka bila uklonjena ablacijom. ablation gradient – gradijent ablacije. Promjena brzine ablacije ovisno o visine ledenjaka iznad nivoa mora. Obično se izražava u milimetrima ekvivalenta vode po metru visine. Termin gradijent ablacije se također nepravilno rabi u slučajevima kada se želi označiti promjena ukupne (neto) bilance ledenjaka s visinom do snježne linije. abnormal anticlinorium – nenormalni (obratni) antiklinorij. Antiklinorij u kojem osne (aksijalne) plohe sekundarnih bora konvergiraju prema gore. abnormal events – anomalni nailasci seizmičkih valova. U seizmičkoj prospekciji – anomalije seizmičkih podataka koji nisu podaci refleksije, kolebanja regularnih valova-smetnji na seizmogramima registriranim pri metodi refleksije valova. Uključuju pojave kao što su refrakcije (prelamanja), reflektirane refrakcije, difrakcije (ogibi), površinski valovi i katkada višekratne refleksije. Iako termin anomalan sugerira da takvi slučajevi nisu uobičajeni, oni se često javljaju u seizmičkim podacima. abnormal formation pressure – nenormalni (anomalni) tlak formacije (slojni tlak), v. abnormal high pressure, abnormal low pressure. abnormal high pressure – nenormalno (anomalno) visoki tlak. Ležišni ili slojni tlak (tlak geološke formacije) koji je veći od normalnog hidrostatičkog tlaka za danu dubinu. Nastaje kada tijekom pokapanja (prekrivanja) sedimentnih stijena dođe do njihove kompakcije (zbijanja) koja se odvija tako brzo da istiskivani fluidi ne mogu uvijek isteći iz pora pa moraju podnijeti ukupno opterećenje iznad zaliježućih naslaga stijena (što uzrokuje anomalno visoke slojne tlakove). Nenormalno visoki tlak obično imaju ležišta koja su izolirana okolnim stijenama ili rasjedima koji ne dopuštaju izlaženje fluida iz pornog prostora (okolne stijene su spriječile izlaženje fluida iz pora i litostatički tlak se prenio na tlak fluida). Vrijednosti nenormalno visokog tlaka su između hidrostatičkog i litostatičkog
abnormal low pressure
tlaka. Prekomjerni slojni tlak (geopressure, overpressure) može izazvati erupciju bušotine ili onemogućiti kontrolu procesa bušenja, a znatno niži tlak od normalnog slojnog tlaka (underpressure) može uzrokovati zaglavljivanje bušaćih alatki u kanalu bušotine. Sinonim: abnormally high pressure, abnormal pressure, super-normal pressure; v. abnormal low pressure, overpressured reservoir, underpressured reservoir. abnormal low pressure – nenormalno (anomalno) niski tlak. Ležišni ili slojni tlak (tlak geološke formacije) koji je niži od normalnog hidrostatičkog tlaka za danu dubinu. Često je uzrokovan erozijskim odnošenjem dijela pokrovnih sedimentnih stijena, koje je smanjilo dubinu ležišta ali nije utjecalo na tlak u izoliranom ležištu. Sinonimi: abnormally low pressure, subnormal pressure; v. abnormal high pressure, overpressured reservoir, underpressured reservoir. abnormally high formation pressure – nenormalno (anomalno) visoki tlak formacije (slojni tlak), v. abnormal high pressure. abnormally high pressure – nenormalno (anomalno) visoki tlak, v. abnormal high pressure. abnormally high reservoir pressure – nenormalno (anomalno) visoki ležišni tlak, v. abnormal high pressure, overpressured reservoir. abnormally low formation pressure – nenormalno (anomalno) niski tlak formacije (slojni tlak), v. abnormal low pressure. abnormally low pressure – nenormalno (anomalno) niski tlak, v. abnormal low pressure, underpressured reservoir. abnormally low reservoir pressure – nenormalno (anomalno) niski ležišni tlak, v. abnormal low pressure, underpressured reservoir. abnormally pressured reservoir – ležište s nenormalno (anomalno) visokim tlakom, v. overpressured reservoir. abnormal pore pressure – nenormalni (anomalni) porni tlak. Porni tlak koji je veći ili manji od normalnog hidrostatičkog tlaka sloja ili ležišta za danu dubinu. abnormal pressure – nenormalni (anomalni) tlak, v. abnormal high pressure. abnormal reservoir pressure – nenormalno (anomalno) visoki ležišni tlak, v. abnormal high pressure. abnormal synclinorium – nenormalni (obratni) sinklinorij. Sinklinorij u kojem osne (aksijalne) plohe sekundarnih bora konvergiraju prema dolje. aboveground retorting of oil shales – površinska destilacija naftnih škriljavaca. Termokemijska prerada naftnih (bituminoznih, uljnih) škriljavaca na površini za dobivanje nafte. abrasion – abrazija. U geologiji – mehaničko trošenje (razaranje), brušenje, struganje (grebanje) ili trljanje površine stijene pri trenju i sudaranju s abrazivnim čvrstim česticama stijena transportiranih (prenošenih) vjetrom, ledom, valovima, tekućom vodom ili gravitacijski. Termin korazija (v. corrasion) zapravo je sinonim termina abrazija. Pod abrazijom se također podrazumijeva abradirana površina (mjesto) ili rezultat abrazije, npr. abrazija kao rezultat djelatnosti ledenjaka. abrasion drilling – abrazivno bušenje, bušenje abrazivnim mlazom. Metoda bušenja mlazom (strujom) fluida s abrazivnim česticama (na primjer s česticama pijeska) koji izlazi iz mlaznica.
13
abrasive jetting
abrasion platform – abrazijska platforma. Široka, prema moru blago nagnuta i smještena ispod nivoa mora, koja je nastala dugotrajnom erozijom (erozijskim djelovanjem) valova. U svom prvotnom položaju nalazi se blizu nivoa djelovanja valova i dalje je podvrgnuta eroziji. Abrazijska platforma je vanjski produžetak plaže (žala) koju podlokavaju valovi i koja prelazi u još ravniju površinu. abrasion shoreline – abrazijska (retrogradacijska, odstupajuća) obalna linija, v. retrograding shoreline. abrasion tableland – abrazijski plato. Široko, povišeno područje na kojem su izdanci različitih stijena svedeni na gotovo jednak nivo agensima denudacije. abrasion test – ispitivanje abrazivnosti. U tehnologiji bušaćih isplaka – laboratorijsko ispitivanje potencijalne abrazivnosti materijala za otežavanje bušaćih isplaka. Postupak se sastoji u mjerenju gubitka težine posebno oblikovane čelične lopatice miješalice nakon 20 minuta rotacije pri brzini od 1.100 o/ min u laboratorijski pripremljenom uzorku isplake. Abrazivnost ispitivanog materijala se kvantitativno izražava kao brzina gubljenja težine (u miligramima u minuti). Na stupanj abrazivnosti materijala za otežavanje najviše utječu tvrdoća minerala i veličina i oblik čestica, na primjer, neke kristalne forme minerala hematita (koji je samljeven do visokog sadržaja velikih čestica) su abrazivnije. Hematiti su tvrđi od barita, grublje su mljeveni i abrazivniji su, pa je hematit za otežavanje isplake tipičan kandidat za ispitivanje abrazivnosti. abrasive – (1) abrazivni materijal, abraziv. U geologiji – fragment stijene, čestica minerala ii zrno pijeska koji služe kao prirodni agensi (sile) pri abraziji stijena ili površine kopna. (2) abraziv. U tehnici – prirodna ili umjetna tvar (materijal) prikladna za brušenje, glačanje, rezanje ili čišćenje. U prirodne abrazive spadaju dijamant, smirak, granat, kvarcni pijesak, dijatomit i plovučac, a proizvedeni (umjetni) abrazivi su karborund (silicij-karbid), taljena glinica, bor-nitrid i drugi. (3) abrazivan. Koji posjeduje svojstva (karakteristike) sredstva za brušenje ili mehaničko razaranje stijena. abrasive jet cleaning – čišćenje abrazivnim mlazom, abrazivno mlazno čišćenje. Operacija jednokratnomg ili višekratnog injektiranja fluida s pijeskom u bušotinu kroz posebno konstruiranu mlaznicu pri tlaku od 70 bar (1.000 psi) radi čišćenja perforacija i uklanjanja naslaga gipsa. Mlazovi fluida rastresu i polome gipsne naslage sudaranjem sa stijenkom kanala bušotine. Pomicanjem alatke za čišćenje abrazivnim mlazom (jetting tool) na koloni uzlaznih cijevi (tubing) gore-dolje može se potpuno očistiti cijeli kanal bušotine. abrasive jetting – (1) obrada abrazivnim mlazom (strujom). Obrada u kanalu bušotine kojom se mlazom (strujom) fluida s čvrstim česticama uklanjaju naslage s površine cijevi i dijelova dubinske opreme. Fluid za obradu se pumpa pod visokim tlakom kroz alatku u kanalu bošotine koja je opremljena mlaznicama za usmjeravanje struje fluida. Većina konstrukcija tih alatki rabi regulirano rotacijsko gibanje kako bi se osigurala obrada čitavog opsega površine. Obrada abrazivnim mlazom se također može primijeniti za rezanje dijelova dubinske opreme bušotine (fluidom s visokoabrazivnim česticama, na primjer, pijeskom). (2) abrazivno perforiranje, perforiranje abrazivnim
AB rectangular array
mlazom (strujom). Metoda perforiranja zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) mlazom (strujom) fluida koji sadržava abrazivne čvrste čestice. AB rectangular array – AB fiksni pravokutni (gradijentni) raspored elektroda, v. electrode array. absolute abundance – apsolutna obilnost. Točan broj individuuma nekog taksona (taxon) na određenoj površini (području) ili u određenom volumenu; v. abundance, relative abundance. absolute age – apsolutna (apsolutna geološka) starost. Geološka starost (v. geologic age) fosilnog organizma, minerala, stijene, sedimenta, geološke strukture ili geološkog zbivanja (događaja) izražena u vremenskim jedinicama – obično u godinama. Određivanje apsolutne starosti je osnova geokronologije (v. geochronology). Termin apsolutna starost se uobičajeno rabi kao sinonim termina izotopna starost (isotopic age) ili radiometrijska starost (v. radiometric age), ali se također može odnositi na starost određenu na druge načine – brojanjem godova drveća, varvi (sezonski sedimenti) i drugo. Uporaba termina apsolutna starost se danas ne preporuča budući da on podrazumijeva sigurnost ili točnost koja se ne može postići suvremenim metodama datiranja i tipično nosi stanovitu potencijalnu pogrešku, na primjer dvije apsolutne starosti određene za isti pluton se mogu razlikovati stotine milijuna godina. Relativna geološka starost (v. relative age), nasuprot, pokazuje je li dani geološki materijal mlađi ili stariji od okolnog materijala na bazi stratigrafskih i strukturnih odnosa. Sinonim: actual age, v. relative age. absolute age determination – određivanje apsolutne starosti. Izračunavanje apsolutne starosti (v. absolute age) obično (ali ne uvijek) na bazi izučavanja radioaktivnih izotopa. Omjer produkata raspada i produkata roditelja u uzorku se kalibrira određenim brojem godina prema jednadžbi starosti (age equation) – ovisnosti između radioaktivnog raspada i geološkog vremena. absolute boiling point – apsolutno vrelište. Vrelište tvari izraženo jedinicom skale apsolutne temperature; v. boiling point, true boiling point. absolute chronology – apsolutna kronologija (geokronologija). Geokronologija (v. geochronology) koja se temelji na apsolutnoj starosti (v. absolute age), obično izmjerenoj u godinama metodom radiometrijskog datiranja, a ne na superpoziciji (redoslijedu uslojavanja) i/ili sadržaju fosila (fosilnih ostataka) kao u relativnoj kronologiji (v. relative chronology). absolute date – brojka apsolutne starosti. Trajanje nekog događaja koje je obično izraženo u godinama i obuhvaća određeni vremenski interval. absolute density – apsolutna gustoća. Gustoća ili relativna gustoća fluida svedena na standardne uvjete (tlak i temperaturu). Sinonim: absolute gravity. absolute filter – apsolutni filtar. Filtar za separaciju svih čestica promjera većeg od specificiranog. U tehnologiji radnih fluida za obrade slojeva i remontne operacije bušotina – tip filtra za uklanjanje finih čvrstih čestica iz radnih fluida. Uporabom takvih filtara mogu se iz fluida ukloniti sve čestice mikrometarske veličine; v. filtration, nominal filter. absolute gravity – apsolutna gustoća, v. absolute density. absolute-gravity instrument – instrument za mjere-
14
absolute porosity
nje apsolutne vrijednosti sile teže. Uređaj (pribor) za mjerenje apsolutne vrijednosti sile teže (gravitacije) u danoj točki. Taj tip mjerenja je znatno teži od određivanja (mjerenja) relativnih vrijednosti budući da se svi fizički utjecaji moraju procijeniti s maksimalnom točnošću. Mjerenja se izvode različitim tipovima reverzibilnih njihala ili određivanjem vremena tijekom kojeg tijelo pri slobodnom padu prevali određenu udaljenost; v. relative-gravity instrument. absolute humidity – apsolutna vlažnost. Sadržaj vodene pare u zraku izražen kao masa vode po jediničnom volumenu zraka (kao omjer količine vode u masenom % i jedinice volumena zraka); v. humidity, relative humidity, specific humidity. absolute open flow (AOF) – apsolutni kapacitet proizvodnje. Apsolutno potencijalno davanje plinske bušotine kada je protutlak na produktivni sloj jednak nuli ili atmosferskom tlaku, a trenje u koloni uzlaznih cijevi (tubing) i težina stupca plina od površine do sloja su zanemareni. Vrijednost se određuje računski s pomoću log-log ovisnosti razlike kvadrata statičkog i dinamičkog tlaka na dnu bušotine i protoka plina koji se dobije ispitivanjem bušotine metodom protutlaka. Apsolutni potencijalni kapacitet proizvodnje se rabi za raspodjelu (dodjeljivanje) dopuštenih kapaciteta (normi) proizvodnje između bušotina na polju od strane državnih organa za regulaciju razrade. Na primjer, propisom se može odrediti da nijedna bušotina ne smije proizvoditi kapacitetom većim od 25% apsolutnog kapaciteta; v. open flow, calculated absolute open flow. absolute open flow potential (AOFP) – apsolutni potencijalni kapacitet proizvodnje. Maksimalni teoretski kapacitet proizvodnje koji bušotina može ostvariti eruptiranjem kada u njoj (u sredini perforacija) vlada nulti tlak. Ovisi o tlaku, permeabilnosti i efektivnoj debljini ležišta te drugim faktorima. Određuje se računski prema podacima ispitivanja bušotine. Sinonim: AOF potential. absolute permeability – apsolutna (fizička, relativna) permeabilnost (propusnost). Permeabilnost porozne stijene kada je potpuno (100%) zasićena jednim fluidom – naftom, plinom ili vodom. Čini mjeru sposobnosti kojom jednofazni fluid može strujati kroz pore stijene kada su one zasićene samo tim fluidom. Sinonim: specific permeability, total permeability, v. permeability, effective permeability, primary permeability, secondary permeability. absolute pollen frequency (APF) – apsolutna učestalost peludi. Procjena stvarne količine peludi istaložene po jedinci površine tijekom danog vremenskog odsječka. Dobiva se preračunavanjem (korekcijom) količine peludi po jednom gramu taloga s faktorima koji se baziraju na brzini sedimentacije. absolute porosity – apsolutna (fizička) poroznost. Ukupan volumen pornog prostora stijene koji uključuje sve pore – uzajamno povezane (pore kroz koje struje fluidi i tako sudjeluju u proizvodnji) i izolirane (uzajamno nepovezane pore iz kojih se ne mogu pridobiti nafta i plin). Poroznost stijene ne mora istovremeno značiti da stijena posjeduje vodljivost za fluide upravo zbog udjela uzajamno nepovezanih pora. Na primjer, neke stijene, poput lave ili plovućca, imaju veliku apsolutnu poroznost ali su bez vodljivosti za fluide. Apsolutna poroznost je približno jednaka
absolute pressure
efektivnoj za intergranularne (zrnaste) stijene koje su slabo do umjereno cementirane (konsolidirane), ali se kod stijena s visokim stupnjem cementacije i vapnenaca mogu znatno razlikovati. Apsolutna poroznost se određuje kao omjer ukupnog pornog volumena stijene i ukupnog volumena stijene, a izražava u dijelovima jedinice ili postotka. Sinonim: total porosity, v. porosity, effective porosity, primary porosity, secondary porosity. absolute pressure – apsolutni (stvarni) tlak. Zbroj manometarskog tlaka (tlaka očitanog na manometru) i atmosferskog tlaka; v. ga(u)ge pressure. absolute temperature – apsolutna temperatura. Teoretski izmjerljiva temperatura na skali termodinamičke temperature. Temperatura u Celzijevim stupnjevima u odnosu na apsolutnu nulu kod – 273,16 °C (Kelvinova skala) ili kod –459,69 Fahrenheita (Rankineova skala). Na Kelvinovoj skali apsolutne temperature ledište vode je kod 273,16 K, a vrelište na 373,16 K. absolute time – apsolutno (apsolutno geološko) vrijeme. Geološko vrijeme (v. geologic time) izmjereno u godinama, osobito vrijeme koje je određeno radiometrijskim metodama (prema radioaktivnom raspadu elemenata); v. mineral time, physical time, relative time. absolute viscosity – apsolutna (dinamička, molekularna) viskoznost, dinamički koeficijent viskoznosti, v. coefficient of viscosity. absolute volume – apsolutni volumen (obujam). Volumen tvari po jedinici njene mase ili koji zauzme ili istisne čvrsta tvar kada se doda vodi, podijeljen težinom tvari. Jednak je recipročnoj vrijednosti apsolutne gustoće (gustoće pri standardnim uvjetima). Izražava se u m3/kg (gal/lbm). absorbed water – apsorbirana voda. (1) Voda koja je mehanički zadržana u tlu i koja ima svojstva slična svojstvima obične vode pri jednakoj temperaturi i tlaku; (2) Voda koja na bilo kakav način prodire u litosferu; v. adsorbed water. absorbent – apsorbent. Materijal koji se rabi za uklanjanje tekućine (tekućih faza) iz plinova postupkom (metodom) apsorpcije (npr. apsorpcijsko ulje za uklanjanje tekućih faza iz masnog plina); v. absorber, absorption. absorbent oil – apsorpcijsko ulje, v. absorption oil. absorber – apsorber, apsorpcijska kolona. Uređaj (vertikalna kolona ili toranj) sustava za obradu plina, u kojem se vrši uklanjanje kapljevina (tekućih faza) iz plina postupkom apsorpcije. Na postrojenjima za obradu (preradu) proizvedenog prirodnog plina apsorberi se rabe za uklanjanje (ekstrakciju) tekućih ugljikovodika (dobivanje prirodnog benzina) iz plina apsorpcijskim postupkom. U koloni se odvija kontakt između ulazne struje plina (ulazi na dnu kolone) i silazne struje apsorpcijskog ulja (ulazi na vrhu kolone) koje pada preko plitica u koloni i apsorbira tekuće ugljikovodike. Apsorbirani ugljikovodici se uklanjaju iz ulja postupkom destilacije. Apsorberi se također primjenjuju za uklanjanje vode iz prirodnog plina (dehidraciju plina) upotrebom glikola (najčešće trietilenglikola, TEG). I u tom procesu plin ulazi na dnu kolone i struji prema njenom vrhu, a otopina glikola se spušta s vrha kolone (u silaznom strujanju). Suhi (dehidrirani) plin izlazi na vrhu kolone a glikol
15
absorption gas processing
zasićen vodom na njenom dnu. Zasićeni glikol se koncentrira u rebojleru i ponovno rabi za dehidraciju. Apsorberi se rabe i za uklanjanje sumpornih plinova iz prirodnog plina upotrebom ferioksida ili alkanolamina. Sinonimi: absorber column, absorber tower, absorption column, absorption tower. absorber capacity – kapacitet apsorbera (apsorpcijske kolone). Maksimalni volumen (količina) prirodnog plina koji se može obraditi (preraditi) u apsorberu pri specificiranoj brzini apsorpcije, temperaturi i tlaku. absorber column – apsorpcijska kolona, apsorber, v. absorber. absorber oil – apsorpcijsko ulje, v. absorption oil. absorber tower – apsorpcijska kolona, apsorber, v. absorber. absorbing well – apsorpcijski (drenažni) zdenac (bunar), v. drainage well. absorption – apsorpcija. (1) U kemijskoj tehnologiji – Upijanje plinova čvrstim tvarima ili tekućinama ili upijanje tekućina čvrstim tvarima, pri čemu se upijanje vrši cijelim volumenom (masom) tvari koja upija, tj. apsorbirana tvar prodire i homogeno se raspoređuje po čitavom volumenu druge tvari (za razliku od adsorpcije, koja se odvija samo na površinskom sloju). Apsorpcija je operacija kemijske tehnike koja se u naftnoj industriji primjenjuje za izdvajanje težih tekućih ugljikovodika iz masnog prirodnog plina i plina koji nastaje pri preradi sirove nafte te za uklanjanje vode (dehidraciju) i sumpornih plinova iz prirodnog plina; v. adsorption. (2) U fizici – svaki proces (mehanizam) pri kojem se energija, npr. elektromagnetska ili seizmička, pretvara u toplinu (toplinsku energiju). (3) U optici – smanjenje jakosti (intenziteta) svjetla pri njegovu prolaženju kroz apsorbirajuću tvar ili pri njegovu dbijanju (refleksiji) od površine. U kristalima se apsorpcija može mijenjati s promjenom duljine vala ili smjera kolebanja transmitiranog svjetla. (4) U geofizici – konverzija (pretvorba) jednog oblika energije u drugi oblik kada energija prolazi kroz neku sredinu, na primjer energija seizmičkih valova se djelomično pretvara u toplinsku energiju (toplinu) kada valovi prolaze kroz stijene. (5) Prodiranje (pronicanje) površinske vode u litosferu na bilo koji način. absorption coefficient – koeficijent apsorpcije, apsorpcijski koeficijent. Za plin – volumen plina apsorbiran jediničnim volumenom otapala. absorption column – apsorpcijska kolona, apsorber, v. absorber. absorption gasoline – benzin apsorpcijske degazolinaže. Prirodni benzin (gazolin) dobiven na postrojenju degazolinaže prirodnog plina postupkom apsorpcije ili ekstrahiran iz rafinerijskog plina. Izdvajanje benzina se vrši u apsorberima ili apsorpcijskim kolonama primjenom apsorpcijskog ulja; v. natural gasoline, adsorption gasoline. absorption gas processing – obrada (prerada) plina apsorpcijskim postupkom. U tehnologiji obrade plina – uklanjanje težih ugljikovodika iz plina u apsorberima ili apsorpcijskim kolonama primjenom apsorpcijskog ulja. Obrada se primjenjuje ako ekonomika opravdava veći iscrpak tržišnih produkata iz plina ili ako specifikacije rosišta plina za prodaju zahtijevaju izdvajanje više težih ugljikovodika; v. absorber, gas processing, adsorption gas processing.
absorption gas sweetening
absorption gas sweetening – apsorpcijsko uklanjanje kiselih komponenata iz plina. U tehnologiji obrade plina – čišćenje plina od kiselih komponenata (sumporovodika, ugljik-dioksida) postupkom apsorpcije. Obavlja se u postrojenju koje se sastoji od tri glavna dijela – ulaznog skrubera (za uklanjanje kondenziranih ugljikovodika, proizvedene vode, inhibitora korozije i kemikalija za obradu bušotina iz ulazne struje plina; uklanjanje se poboljšava pranjem plina vodom), apsorpcijskog tornja (kontaktna kolona s pliticama ili, katkada, punjena) i izlaznog plinskog separatora (za uklanjanje kapljive faze iz očišćenog plina i sprječavanje zagađivanja opreme u daljnjem tijeku procesa iza separatora). U okviru postrojenja je također sustav za regeneraciju apsorbenta. absorption gas treating – apsorpcijsko uklanjanje kiselih komponenata iz plina, v. absorption gas sweetening. absorption oil – apsorpcijsko ulje. Laki tekući ugljikovodik – ulje (naftno ili iz katrana kamenog ugljena) koje se rabi za izdvajanje (uklanjanje, ekstrakciju) težih tekućih ugljikovodika (na primjer, prirodnog benzina) iz masnog prirodnog plina postupkom apsorpcije u uređajima koji se nazivaju apsorberi ili apsorpcijske kolone (v. absorber). Apsorbirani ugljikovodici se destilacijom izdvajaju iz ulja. Sinonimi: wash oil, absorbent oil. absorption plant – apsorpcijsko postrojenje. Postrojenje za izdvajanje tekućih ugljikovodika (kondenzabilnih komponenata) iz prirodnog ili rafinerijskog plina postupkom apsorpcije u apsorberima ili apsorpcijskim kolonama uporabom apsorpcijskog ulja kao otapala. Na apsorpcijskim postrojenjima se može iz plina izdvojiti između 40% i 75% propana, a iscrpak heksana i težih ugljikovodika može iznositi i do 100%. Apsorbirane frakcije plina se iz ulja izdvajaju destilacijom a ulje se regenerira i ponovno upotrebljava. absorption process – apsorpcijski proces, v. absorption plant. absorption-refrigeration cycle – apsorpcijsko-rashladni ciklus. Tip sustava za hlađenje koji se rabi na postrojenju za stripovanje prirodnog plina u kojem se rashladno sredstvo, obično amonijak, apsorbira vodom. absorption tower – apsorpcijska kolona, apsorber, v. absorber. abundance – obilnost. (1) U geokemiji – srednja koncentacija nekog elementa, npr. nikla u meteoritima ili kisika (oksida) u Zemljinoj kori. Termin obilnost se također rabi za relativni srednji sadržaj, na primjer, za redoslijed obilnosti elemenata u Zemljinoj kori (kisik, silicij, aluminij, željezo, kalcij itd.). (2) U ekologiji – broj (količina) individua danog taksona po jedinici površine ili volumena sedimenata. abundance ratio – izotopni omjer. Omjer broja atoma jednog izotopa i ukupnog broja atoma u smjesi izotopa. abundance zone – vršna zona, v. acme zone. abysmal – abisalan, dubokomorski, v. abyssal, 1. abyss – (1) bezdan, ponor, v. chasm. (2) bezdan, abis, v. deep. abyssal – (1) abisalan, dubokomorski. (a) U oceanografiji – koji se odnosi na abisalnu zonu (abyssal zone), koji pripada oceanskoj sredini ili zoni dubine oceana (v. depth zone) većoj od 900 metara (3.000 stopa).
16
abyssal zone
Termin također označava organizme koji pripadaju toj sredini. Sinonim (manje preporučljive uporabe): abysmal. (b) U geologiji – koji se odnosi na sredinu sedimentacije u najdubljem području oceanskih bazena. Energija sedimentacije je niska, abisalna ravnica je ravna (gotovo horizontalna), a finozrnasti sedimenti se talože sporo djelovanjem slabih turbiditnih struja ili suspenzijom iz vode. Dubina vode je veća od 2.000 metara (6.500 stopa) tako da je voda hladna i sunčeva svjetlost je minimalna. (2) abisalan, dubokovodni. Koji pripada zoni ili se odnosi na zonu najveće dubine jezera na kojoj je voda «stajaća» ili ima postojanu temperaturu. (3) abisalan, plutonski, dubinski. U petrologiji – termin za označavanje magmatske intruzije (igneous intrusion) ili nastalih eruptivnih stijena v. plutonic. (4) abisal, abisalna zona, v. abyssal zone. abyssal-benthic – abisalno-bentoski. Koji se odnosi na dno abisalne zone (abyssal zone), koji pripada bentosu abisalne regije (zone) oceana. Sinonim: abyssobenthic. abyssal cone – abisalna (dubokomorska) lepeza. Tip podmorske (dubokomorske, abisalne) lepeze (v. submarine fan). abyssal deposit – abisalni (pelagički) sediment, v. pelagic deposit. abyssal fan – podmorska (dubokomorska, abisalna) lepeza, v. submarine fan. abyssal floor – abisalno dno. Oceansko dno ili dno abisalne zone (abyssal zone). abyssal gap – abisalni klanac. U marinskoj geologiji – prolaz koji spaja dvije abisalne ravnice (v. abyssal plain) smještene na različitim nivoima kroz koji se transportiraju klastični sedimenti. Sinonim: gap. abyssal hill – abisalni brežuljak. Uobičajena forma reljefa oceanskog dna, brežuljak visine 600 do 900 metara (2.000 do 3.000 stopa) i širine nekoliko kilometara u dubokom oceanu, koji se nalazi prema moru od abisalne ravnice i u bazenima izoliranim hrptovima, izdignućima ili jarcima. abyssal injection – abisalna injekcija magme. Proces prodiranja i dizanja plutonskih magmi (magmi koje su se formirale na velikoj dubini) kroz duboke kontrakcijske pukotine u Zemljinoj kori. abyssal intrusion – abisalna (plutonska) intruzija, v. plutonic intrusion. abyssal pelagic – abisalno-pelagički. Koji se odnosi na otvoreni ocean ili pelagičku sredinu na abisalnim dubinama. Sinonim: abyssopelagic. abyssal plain – abisalna ravnica. Zaravnjeno područje oceanskog dna, koje obično počinje od baze kontinentskog podnožja (continental rise), s nagibom manjim od 1:1.000. Nastaje taloženjem sedimenata mutnih struja i pelagičkih sedimenata koji pokapaju (prekrivaju) prvotni reljef. Abisalne ravnice zauzimaju najdublje dijelove mnogih oceanskih bazena (ocean basins). abyssal rock – abisalna (plutonska, dubinska) stijena, plutonit, v. plutonic rock. abyssal tholeiite – abisalni (oceanski) toleit, v. oceanic tholeiite. abyssal zone – abisalna zona. Ekološka zona ili vode oceana na velikim dubinama izvan granica kontinentskog šelfa, obično dublje od 1.000 metara (ili na dubinama između 2.000 i 6.000 metara, gdje tem-
abyssobenthic
peratura vode obično nije veća od 4 °C). Sinonim: abyssal. abyssobenthic – abisalno-bentoski, v. abyssal-benthic. abyssolith – abisolit, batolit, v. batholith. abyssopelagic – abisalno-pelagički, v. abyssal pelagic. Acadian – akadijska serija. Stratigrafska serija srednjeg kambrija (Middle Cambrian) provincijske skale u Sjevernoj Americi (zastarjeli sinonim termina Abertan) – iznad georgija (Georgian), a ispod potsdama (Potsdamian). Acadian orogeny – akadska orogeneza. Srednjopaleozojska deformacija koja je obuhvatila uglavnom sjeverni dio planinskog sustava Appalachians. Vrhunac akadske orogeneze se može datirati po slojevima sedimenata kao početak kasnog devona, ali su se zbivanja deformacija, plutonizma i metamorfoze nastavila i kasnije (starost intruzivne aktivnosti i metamorfoze je radiološkim metodama procijenjena na period prije 330 do 360 milijuna godina). acantharians (Acantharia, Acantharina) – akantarije. Podrazred i podred radiolarija (zrakaša, radiolarians). Karakterizirani su centrogenim skeletom (centrogenous skeleton) građenim od sulfata stroncija (celestita) i centralnom kapsulom zatvorenom u tanku jednostavnu opnu (ovojnicu). acanthodian fishes – akantodi, bodljikave ribe, v. acanthodians. acanthodians (Acanthodii) – akantodi, bodljikave ribe. Podrazred izumrlih riba koštunjača (osteichthyans). Najstarije primitivne ribe. Karakterizirani su perajama koje su s prednje strane poduprte bodljama (spines). Uključuju najstarije gnatostome (čeljustouste, gnathostomes) iz gornjeg silura. Stratigrafska rasprostranjenost: gornji silur-donji perm. Sinonim: acanthodian fishes. acarids (Acarida) – akaridi. Red arahnida (paučnjaka, arachnids). Karakterizirani su nepostojanjem trbušne (abdominalne) segmentacije (abdominal segmentation), ali s podjelom tijela na proterosomu (proterosoma) i histerosomu (hysterosoma). Stratigrafska rasprostranjenost: devon-danas. acaustobiolith – akaustobiolit. Negoriva organska stijena ili stijena u čijem je stvaranju važnu ulogu imala akumulacija čiste mineralne tvari organizmima; v. caustobiolith. acaustophytolith – akaustofitolit. Akaustobiolit (v. acaustobiolith) nastao aktivnošću biljaka, npr. pelagički mulj koji sadrži dijatomejske alge (dijatomeje) i nuliporni greben (rif ) ili vapnenac. accelerated erosion – ubrzana erozija. Erozija koja se na danom području odvija brzinom većom od brzine normalne erozije (v. normal erosion). Obično je uvjetovana utjecajem ljudske aktivnosti koja poremećuje ili razara (uništava) prirodni pokrov i na taj način izrazito smanjuje otpornost površine zemlje na eroziju i brzinu infiltracije. U faktore koji uvjetuju ubrzanu eroziju spadaju povećanje spiranja zbog sječe šuma, nepravilno kultiviranje tla, obrada tla bez irigacije, utabavanje pašnjaka stokom, požari i krčenje prirodne vegetacije, iskapanje tla za temelje zdanja i cesta, urbanizacija vodokaptažnih bazena, dnevni rudarski kopovi ili taljenje bakra i drugo. Ubrzanu eroziju također mogu uzrokovati i faktori koji nisu rezultat ljudske djelatnosti, npr. gromovi ili najezda glodavaca.
17
accordion fold
accelerator – ubrzivač. U kemiji – tvar koja se rabi za povećavanje brzine kemijske reakcije, npr. ubrzivač vezanja cementne kaše u operacijama cementacije bušotina se primjenjuje za ubrzavanje reakcije između cementa i vode kako bi se brže postigla čvrstoća cementa i skratilo vrijeme čekanja na njegovo vezanje (stvrdnjavanje); v. cement accelerators. accessory – (1) akcesorni mineral, v. accessory mineral. (2) akcesoran, dopunski. Naziv za piroklastični materijal koji je nastao od fragmenata (krhotina) vulkanskog konusa ili starijih lava. Termin je dio klasifikacije materijala vulkanskih erupcija koja se osniva na načinu postanka i ekvivalentan je terminu resurgentan vulkanski materijal (resurgent ejecta). (3) akcesoran. U paleontologiji – naziv za sekundarni ili minorni element pregradnih šavova amonita, npr. akcesorni režanj (accessory lobe) ili akcesorno sedlo (accessory saddle). Također kao imenica označava takav režanj ili sedlo. accessory element – akcesorni element, element u tragovima, v. trace element, 1. accessory mineral – akcesorni (sekundarni, sporedni) mineral. Mineral čije postojanje ili nepostojanje u nekoj stijeni ne utječe na rezultate njene analize, odnosno čije postojanje u stijeni nije bitno za ispravnu klasifikaciju stijena. Općenito se nalaze u vrlo malim količinama, a u sedimentnim stijenama to su većinom teški minerali (v. heavy minerals). Sinonim: accessory; v. essential mineral. accessory spore – akcesorna spora (truska). Spore koje se nalaze u stijenama tek u vrlo malim količinama. Među akcesornim sporama mogu biti tipovi (forme) s vrlo ograničenom (uskom) rasprostranjenošću koji se rabe za korelaciju i zonalno raščlanjivanje (zoniranje), na primjer slojeva ugljena. access road – pristupna cesta. Cesta koja je izgrađena od javne ceste do lokacije bušenja. accidental error – slučajna pogreška. Nepredvidljiva pogreška čije se pojavljivanje ne može objasniti nijednim od poznatih matematičkih ili fizikalnih zakona ili pravila i čiji je nastanak uvjetovan jedino slučajem, npr. pogreška koja se pojavljuje zbog promjene vanjskih uvjeta koji se ne mogu kontrolirati. Sinonim: random error. accidental inclusion – slučajna (egzogena) inkluzija (uklopak), ksenolit, v. xenolith. accommodation – raspoloživi prostor sedimentacije, v. accommodation space. accommodation block – stambeni blok. Modul postrojenja za odobalno bušenje namijenjen za stanovanje osoblja, prehranu, uredski prostor i rekreaciju. accommodation platform – stambena platforma. Brod, poluuronjiva platforma ili fiksna (stacionarna) platforma za stanovanje osoblja. Obično su blizu i spojene s proizvodnom platformom. accommodation space – raspoloživi prostor sedimentacije. U geologiji – volumen prostora koji je raspoloživ za akumulaciju sedimenata. Sinonim: accommodation. accordant fold – sukladna (konkordantna) bora. Jedna od nekoliko bora koje imaju sličnu orijentaciju. accordion fold – uglata bora. Bora u kojoj uspravna krila imaju konstantnu debljinu slojeva, a dio duž linije pregiba bore je karakteriziran oštro zašiljenim oblikom i povećanjem debljine slojeva. Termin je danas
accreting plate boundary
zastario, ranije se rabio u genetskom smislu (značenju), a sada se katkada rabi kao sinonim za boru prijeloma (streličastu boru nastalu od pojaseva prijeloma plošnih struktura, kink fold). Sinonimi: angular fold, concertina fold. accreting plate boundary – akrecijska (divergentna, konstruktivna) granica ploča. U geologiji – granica između dviju ploča koje se odmiču s novom litosferom oceanskog tipa nastalom na šavu. Sinonim: divergent plate boundary, diverging plate boundary; v. convergent plate boundary, transform plate boundary. accretion – (1) akrecija (prirašćivanje) kopna. U sedimentologiji – (a) Postupno i sporo povećavanje ili proširivanje kopna (zemljišta) pod utjecajem prirodnih sila koje djeluju tijekom dugog razdoblja, npr. na plaži (žalu) nanošenjem (naplavnjivanjem) pijeska iz mora ili na poplavnoj (vodoplavnoj) ravnici akumulacijom sedimenta istaloženog rijekom. Po zakonu, prirast zemljišta pripada vlasniku zemljišta koje se na taj način povećalo. Sinonimi: aggradation, alluvion; v. lateral accretion, vertical accretion. (b) Zemljište koje se povećalo ili je nastalo kao rezultat akrecije; (c) v. continental accretion. (2) akrecija. Kod struktura sedimentnih stijena – (a) Proces kojim se anorgansko tijelo povećava usljed vanjskog dodavanja novih čestica, npr. prianjanjem. (b) Konkrecija (concretion), osobito konkrecija koja pravilno raste od središta prema rubu neprekidnim dodavanjem materijala. (c) Taloženje eolskog pijeska na kontinuiranoj pješčanoj površini zbog smanjenja jačine vjetra ili povećanja hrapavosti površine. (3) akrecija, tektonska akrecija. U strukturnoj geologiji – dodavanje kontinentu materijala otočnog luka ili mikrokontinentalnog materijala konvergentnim i transformnim gibanjem, tj. sudaranjem (kolizijom) i sljepljivanjem ili šavnim spajanjem. Lokalno, vrlo veliki volumeni materijala, koji sadrži ivere ofiolita, dodani akrecijom. Sinonim: tectonic accretion. (4) akrecija (prirašćivanje) korita. Ispunjavanje riječnog korita uvjetovano faktorima kao što su zamuljivanje ili djelovanje valova. (5) srašćivanje čestica probušenih stijena. U tehnologiji bušenja – mehanizam prianjanja djelomično hidratiranih čestica probušenih stijena uz sklop dubinskih bušaćih alatki. Čestice stijena se nakupljaju u obliku kompaktnog slojevitog taloga. accretionary – akrecijski. Koji je sposoban povećati se (narasti) vanjskim dodavanjem ili akumuliranjem materijala. Termin se osobito odnosi na sekundarne sedimentne tvorevine (strukture) nastale povećanjem primarnog (već postojećeg) nukleusa (na primjer, okruglo tijelo koje je formirano valjanjem) ili na vapnenac koji se formirao na mjestu postanka sporim akumuliranjem organskih ostataka. accretionary limestone – akrecijski vapnenac (vapnenjak). Vapnenac formiran sporom akumulacijom organskih ostataka. accretionary terrane – akrecijski stijenski kompleks. Alohtona masa kontinentalnog ili oceanskog materijala koja je dodana rubu kratona sudaranjem (kolizijom) i sljepljivanjem. Kako se misli da je većina stijenskih kompleksa tako nastala, termin se može smatrati suvišnim. Sinonim: accreted terrane. accreted terrane – akrecijski stijenski kompleks, v. accretionary terrane. accretion ripple mark – akrecijski riplmark. Nesimetrič-
18
accumulator
ni riplmark s položenom i zakrivljenom (savijenom) padinom zaklonjenom od vjetra (u zavjetrini) i maksimalnim kutom nagiba manjim od kuta mirovanja (početka klizanja rastresitog materijala). Sastoji se od kosih slojeva bez primjetne sortiranosti čestica; v. avalanche ripple mark. accretion till – akrecijski (bazalni) til, v. basal till. accretion vein – akrecijska žila. Tip žile u kojoj je mineralni sediment nastao kao rezultat ponavljanog ispunjavanja materijalom zbog višekratnog otvaranja pukotina. accumulation – (1) akumuliranje, nagomilavanje, gomilanje. (a) U glaciologiji – svi procesi koji ledenjaku, plivajućem ledu ili snježnom pokrovu (pokrivaču) dodaju nove količine snijega ili leda, uključujući sniježenje, kondenzaciju, snježnu lavinu, prenošenje (transportiranje) snijega vjetrom i smrzavanje vode. Sinonimi: alimentation, nourishment; v. ablation. (b) U naftnoj geologiji – faza u postanku (razvoju) ležišta ugljikovodika tijekom koje su ugljikovodici migrirali u ležište i tamo ostali. (2) akumulacija. (a) U glaciologiji – količina snijega ili drugih čvrstih precipitata koja je dodana ledenjaku ili polju firna tijekom procesa akumulacije. (b) U naftnoj geologiji – ugljikovodici koji su se akumulirali (koji zaliježu) u ležištu. accumulation area – područje akumulacije. Dio ledenjaka ili polja firna gdje je tijekom godine akumulacija veća od ablacije; područje iznad snježne linije (equilibrium line). Sinonimi: accumulation zone, firn field, zone of accumulation; v. ablation area. accumulation chamber – akumulacijska komora. Oprema plinskog lifta (gaslifta). Upotrebljava se kada je zbog volumena proizvedenih slojnih fluida kontinuirani (neprekidni) plinski lift nepraktičan. Fluidi se nakupljaju u komori i istiskuju u kolonu uzlaznih cijevi (tubing) periodičkim injektiranjem komprimiranog plina. Dok fluidi struje u uzlaznim cijevima usisni zaklopac je zatvoren, pa je sloj zaštićen od djelovanja tlaka. accumulation of oil and gas – akumulacija (nakupljanje) nafte i plina. U naftnoj geologiji – proces nakupljanja ugljikovodika u poroznim i propusnim slojevima i njihovo raslojavanje – plin se akumulira na najvišem nivou ležišta, voda (ako postoji) na najnižem nivou, a nafta između njih. Proces akumulacije ugljikovodika traje nekoliko milijuna godina. accumulation of petroleum – akumulacija ugljikovodika. U naftnoj geologiji – (1) Termin slobodne uporabe koji označava naftno ili plinsko ležište/polje. (2) Podzemna akumulacija nafte koja može osigurati njenu proizvodnju u ekonomičnim količinama. (3) Proces formiranja ležišta ugljikovodika (nafte, plina) njihovom migracijom; v. accumulation of oil and gas. accumulation zone – zona akumulacije. (1) v. accumulation area. (2) Područje na kojem se prvobitno nataložila osnovna masa snijega koja dovodi do snježnih lavina. Sinonim: zone of accumulation. accumulative rock – akumulativna stijena, kumulat, v. cumulate. accumulator – (1) hidraulički akumulator. Visokotlačni rezervoar (posuda) koji se rabi za skladištenje tekućine ili plina pod tlakom (skladištenje energije u tim oblicima) za iznenadne i brze potrebe hidraulički ili pneumatski aktiviranih sustava za velikom snagom tijekom kratkog perioda. U procesu bušenja, na pri-
accumulator battery
mjer, hidraulički se akumulatori rabe za aktiviranje protuerupcijskih uređaja (preventera) na bušaćim postrojenjima (obično sadrže hidraulički fluid pod tlakom komprimiranog dušika i nalaze se na određenoj udaljenosti od ušća kopnene bušotine i na ušću odobalne bušotine). Akumulator se ponovno napaja manjim kapacitetom i sporije vraćanjem radnog fluida. (2) električni akumulator. Naprava za akumuliranje električne energije koja je korisni prenosivi izvor energije. Pri punjenju akumulatora se električna energija pretvara u kemijsku, a pri njegovu pražnjenju se zbiva obratan proces. Sinonimi: accumulator battery, rechargeable battery, secondary battery, storage battery. accumulator battery – električni akumulator, v. accumulator, 2. accuracy – točnost. (1) Tijesno slaganje (closeness of agreement) između rezultata mjerenja (test result) i prihvaćene referencijske vrijednosti (stvarne vrijednosti mjerene veličine – accepted reference value). Termin se ne smije miješati s pojmom preciznost (v. precision). (2) Svojstvo (sposobnost) mjerila (mjernog uređaja ili instrumenta) da pokazuje vrijednosti bliske pravim vrijednostima mjerenih veličina (true value of measurand). accuracy of measurement – točnost mjerenja, mjerna točnost. Tijesno slaganje (closeness of agreement) između mjernog rezultata (result of measurement) i istinite (prave) vrijednosti mjerene veličine (true value of measurand), v. accuracy. accuracy of measuring instrument – točnost mjerila (mjernog instrumenta). Svojstvo (sposobnost) mjerila (mjernog instrumenta) da pokazuje vrijednost blisku pravoj vrijednosti mjerene veličine (true value of measurand). AC demagnetization – demagnetizacija u izmjeničnom magnetskom polju, v. alternating-field demagnetization. acetic acid – octena (etanska) kiselina. U tehnologiji obrade slojeva – organska kiselina, bistra, bezbojna viskozna tekućina ili staklasta kristalična masa oštrog (prodornog) mirisa sa svojstvom miješanja (miscibilna) s vodom ili alkoholom, koja se često rabi za obradu naftnih i plinskih slojeva. Ponajprije je prikladna za bušotine s visokom temperaturom (većom od 120 °C/250 °F) ili kada se u tehnologiji obrade sloja traži produljeno vrijeme reakcije (octena kiselina ima svojstvo sporije reakcije). Octena kiselina je manje korozivna od uobičajeno primjenjivane solne kiseline (pa se obrade njome mogu lakše inhibirati ili usporiti kada dugo traju) što je osobito nužno u obradama gdje se zahtijeva zaštita specijalnih legura. U većini operacija obrada octena kiselina se rabi zajedno sa solnom kiselinom i drugim aditivima. Sinonim: ethanoic acid. acetolysis – acetoliza. Kemijska reakcija u kojoj octena kiselina djeluje slično djelovanju vode kod hidrolize, npr. reakcija koja se primjenjuje pri maceraciji kada se organski materijal (poput treseta) zagrijava u smjesi koja se sastoji od devet dijelova octenog anhidrida i jednog dijela koncentrirane sulfatne (sumporne) kiseline. Pri tome se osobito jako razgrađuje celuloza. acetylene – acetilen, etin. Najjednostavniji član alkina (alkinskog reda ugljikovodika). Bezbojan, nestabilan
19
acid additives
i vrlo zapaljiv plin karakteristična slatka mirisa. Rabi se u organskoj sintezi i za zavarivanje. Sinonim: ethyne. acetylenes – alkini, acetileni, acetilenski ugljikovodici, ugljikovodici acetilenskog (alkinskog) reda, v. alkynes. acetylene series of hydrocarbons – alkini, acetileni, acetilenski ugljikovodici, ugljikovodici acetilenskog (alkinskog) reda, v. alkynes. ACF diagram – dijagram ACF. U petrologiji – trojni (ternarni) dijagram na kojem je prikazan pojednostavnjeni sastav metamorfnih stijena. Konstruira se nanošenjem molekulskih količina triju komponenata: A=aluminij-oksid, Al2O3 + ferioksid, Fe2O3 – (natrij-oksid, Na2O + kalij-oksid, K2O); C=kalcij-oksid, CaO – 3,3 fosfor-pentaoksid, P2O5; F=feroksid, FeO + magnezij-oksid, MgO + mangan-oksid, MnO. Suma A+C+F (u molovima) preračunava se na 100%. Dopušteno je postojanje viška silicij-dioksida; v. AFM diagram, A’KF diagram. acicular – igličast. (a) Naziv za kristal koji ima oblik igle; (b) Naziv za sedimentnu česticu čija je duljina trostruko (i više) veća od širine. acid – (1) kiselina. U tehnologiji obrade slojeva – generički termin kojim se označavaju fluidi za obrade (stimulacije) slojeva i koji obično podrazumijeva solnu (klorovodičnu) kiselinu i mješavinu aditiva kiselini. Obrade slojeva kiselinom su uglavnom tako projektirane da uključuju paletu tipova kiselina ili mješavina kiselina – octenu, mravlju, solnu, fluorovodičnu i fluorobornu. Primjene različitih tipova kiselina ili njihovih mješavina se baziraju na karakteristikama reakcije pripremljenog radnog fluida za obradu. (2) kiseo. (a) v. silicic. (b) v. acidic. (c) Termin kojim se označava kiseli, odnosno natrijski plagioklas. acid additives – aditivi kiselinama. U tehnologiji obrade (stimulacije) slojeva kiselinama – kemikalije i materijali koji se dodaju kiselini kako bi se promijenila njena svojstva tijekom obrade radi povećanja njene djelotvornosti i sprječavanja neželjenih posljedica koje bi nastupile kada bi se rabila samo kiselina. U aditive kiselinama za obradu spadaju: (a) inhibitori korozije (corrosion inhibitors) – organski ili anorganski spojevi za usporavanje brzine reakcije kiseline s površinskom i dubinskom opremom; djelotvornost inhibitora ovisi o temperaturi, tlaku, tipu i koncentraciji kiseline i inhibitora te postojanju drugih aditiva u kiselini; (b) sredstva za geliranje (gelling agents) – aditivi za povećavanje viskoznosti kiseline, čime se usporava brzina reakcije i smanjuje gubitak kiseline; primjenjuju se topljive smole, sintetski polimeri, fini pijesak, fina sol; (c) aditivi za sprječavanje gubljenja fluida (fluid-loss additives) – dodaju se kako bi se postiglo dublje prodiranje kiseline u formaciju; rabe se topljive smole; (d) agensi za smanjivanje trenja (friction reducers) – dodaju se radi smanjivanja gubitaka usljed trenja između kiseline i cijevi te kiseline i pukotine, čime se omogućuju veći kapaciteti injektiranja kiseline i smanjuje snaga koja je potrebna za pumpanje zadanim kapacitetom; obično se rabe sintetski poliakrilamidi; (e) površinski aktivne tvari (surface-active agents) - primjenjuju se za sprječavanje stvaranja emulzija koje mogu povećati gubitke tlaka kada se bušotina ponovno pusti u proizvodnju i/ili za promjenu močivosti kako bi se poboljšala reakcija kiseline s formacijom; (f ) agensi za sprječavanje stva-
acid brittleness
ranja taloga (antisludge agents) – dodaju se za smanjivanje nastanka netopljivog taloga od asfaltena, smole, parafina i drugih kompleksnih ugljikovodika (formiraju ga neke sirove nafte u kontaktu s kiselinom); rabe se specifične površinski aktivne tvari; (g) alkoholi (alcohols) – dodaju se za poboljšavanje čišćenja bušotine nakon završene obrade; primjenjuje se metilni ili izopropilni alkohol; (h) pasivatori (sequesterants, sequestering agents) – primjenjuju se za sprječavanje precipitacije spojeva željeza iz odrađene kiseline; obično se rabe limunska, mliječna i octena kiselina te etilendiamintetraoctena kiselina (EDTA) i nitrilotrioctena kiselina (NTA); (i) kemijski usporivači reakcije (chemical retarders) – agensi za usporavanje brzine reakcije kiseline kako bi se postiglo njeno dublje prodiranje u sloj; rabi se mravlja kiselina s dodatkom kemikalija, i (j) usmjerivači (materijali za usmjeravanje) radnog fluida (diverters, diverting materials) – mehanički materijali (obično brtvene kuglice) i kemijski materijali (benzojeva kiselina, parafinske polimerne kuglice,antracen) za usmjeravanje radnog fluida za obradu u manje propusne zone (intervale) sloja umjesto u propusne zone; v. acidizing. acid brittleness – vodikova (kisela) krtost, vodikovo pucanje pod naprezanjem, v. hydrogen embrittlement. acid bottle – epruveta s fluorovodičnom kiselinom. Staklena cjevčica djelomično ispunjena razblaženom fluorovodičnom kiselinom; nekad se rabila za određivanje otklona kanala bušotine od vertikale (za određivanje kuta nagiba kanala bušotine); v. aciddip survey. acid clay – kisela glina. Glina iz koje se u vodenoj suspenziji izdvajaju vodikovi ioni, npr. japanska kisela glina (varijetet Fullerove zemlje). acid dip-survey – određivanje kuta nagiba kanala bušotine epruvetom s fluorovodičnom kiselinom. Metoda mjerenja kuta nagiba kanala bušotine (otklona kanala bušotine od okomice) staklenom epruvetom ispunjenom fluorovodičnom kiselinom. Epruveta se spušta u kanal bušotine u vodonepropusnoj navlaci i u njemu zadržava 20 do 30 minuta. Za to vrijeme kiselina nagrize stijenku epruvete u horizontalnom nivou, što omogućuje određivanje otklona smjera kanala bušotine od vertikale. Metoda se danas više ne primjenjuje; v. acid bottle. acid dispersion – kiselinska disperzija. Mješavina anorganske ili organske kiseline i aromatskog otapala koja se rabi za uklanjanje nafte i parafina iz formacije pri obradi skeleta stijene (matriksa) kiselinom. Otapalo i kiselina dolaze istovremeno u kontakt s formacijom. Kiselinske disperzije se također rabe za uklanjanje kamenca. acid effect – utjecaj kiseline. U procjeni formacije – promjena u mjerenju zahvata (kaptiranja) impulsnih neutrona koja je uzrokovana obradom karbonatne formacije kiselinom. Obrada kiselinom povećava poroznost formacije i ostavlja kloride u njoj i time povećava poprečni presjek zahvata neutrona. Budući da te promjene utječu na vrijeme raspada termičkih (toplinskih) neutrona, one se moraju uzeti u obzir pri interpretaciji. acid formation treatment – obrada sloja kiselinom, v. acidizing. acidfrac, acid frac (AF) – kiselinsko hidrauličko frakturiranje, v. acid fracturing.
20
acidic
acid fracture – frakturirati sloj kiselinom. U tehnologiji obrade slojeva – napraviti umjetne pukotine u sloju, na primjer, tvrdom produktivnom vapnencu, injektiranjem kiseline pri visokom tlaku u sloj; v. acid fracturing. acid fracture treatment (ACFR, acfr) – kiselinsko hidrauličko frakturiranje v. acid fracturing. acid fracturing – kiselinsko hidrauličko frakturiranje. Metoda stimulacije bušotina koja se osniva na stvaranju umjetnih pukotina u ležišnoj stijeni i na njihovu otapanju injektiranom kiselinom (izjedanju stijenki nastalih pukotina kiselinom, čime se povećava vodljivost pukotina i stvaraju kanali strujanja do bušotine). Operacija se izvodi vrlo slično hidrauličkom frakturiranju, s razlikom što se primjenjuje za stimulaciju karbonatnih ležišta niske permeabilnosti (vapnenačkih, dolomitskih), gdje su kiseline djelotvornije nego u pješčenjačkim ležištima. Postupak se sastoji u injektiranju određenog volumena inertne, gelirane vode u bušotinu kako bi se napravila pukotina u formaciji, zatim emulzije kiseline i nafte s podupiračem ili bez njega (za izjedanje površine stijenke pukotine), a na kraju se može injektirati obrok obične kiseline. Najčešće se rabi klorovodična (solna) kiselina 15%-tne masene koncentracije (katkada dvostruko veće ili manje koncentracije), jer nije skupa u odnosu na njenu moć otapanja ležišne stijene i jer stvara topljive soli (ponajprije kloride kalcija i magnezija) kada reagira s vapnencima ili dolomitima. Također se rabe i organske kiseline, same ili u smjesi sa solnom kiselinom, prvenstveno za tzv. vruće bušotine (s temperaturom većom od 120 °C) – mravlja ili octena. Obrade karbonatnih slojeva kiselinskim frakturiranjem, međutim, mogu biti neuspješne u mnogim slučajevima zbog toga što su površine (plohe) pukotina (močene i izjedene kiselinom) premekane ili je čvrstoća formacije nedovoljna da spriječi zatvaranje pukotina usljed tlaka (težine) pokrovnih naslaga ili se pukotine ispune netopljivim finim česticama (kada se nakupi znatna količina tih čestica nakon reakcije kiseline sa stijenom) koje smanje njihov protočni kapacitet (v. closed fracture acidizing) Sinonimi: acidfrac, acid fracture treatment, acid fracturing treatment; v. hydraulic fracturing, matrix acidizing. acid fracturing treatment – kiselinsko hidrauličko frakturiranje, v. acid fracturing. acid gases – kiseli plinovi. Sumporovodik i ugljik-dioksid u prirodnim i rafinerijskim plinovima. Uz postojanje vlage stvaraju korozivne kiseline; v. sour gas. acid gas removal – uklanjanje kiselih plinova, v. gas sweetening. acid gel – kiseli gel. Kisela otopina zgusnuta dodavanjem koloidnih čestica. acidic – kiseo. U petrologiji – (a) Naziv za eruptivne (magmatske) stijene (v. igneous rock) koje sadrže više od 66% (ili 60%) silicij-dioksida. Termin acidic se katkada slobodno, ali nekorektno (i nepreporučljivo) rabi kao sinonim termina felsic (felzički) i ekvivalent termina oversaturated (prezasićen), ali ti termini uključuju tipove stijena (npr. nefelin, sijenit, kvarcni bazalt) koje se općenito ne smatraju kiselim. Neki autori ne odobravaju taj termin zbog njegove neodređenosti. Kisele eruptivne stijene čine jednu od četiriju skupina eruptivnih stijena prema njihovoj široko upotrebljavanoj klasifikaciji koja se bazira na sadržaju silicij-
acidic igneous rocks
dioksida u njima – uz bazične (v. basic), neutralne (v. intermediate) i ultrabazične (v. ultrabasic) eruptivne stijene. Sinonimi: acid, silicic (v.). (b) Termin slobodne uporabe za označavanje bilo koje eruptivne (magmatske) stijene koja se pretežno sastoji od svijetlih minerala, ima relativno malu gustoću i sadrži manje od 65% silicij-dioksida. acidic igneous rocks – kisele eruptivne (magmatske) stijene, v. acidic. acidic rocks – kisele eruptivne (magmatske) stijene, v. acidic. acid igneous rocks – kisele eruptivne (magmatske) stijene, v. acidic. acid inhibitor – inhibitor kiseline (reakcije kiseline). Kemijski inhibirajući aditiv koji se primjenjuje u operacijama obrade (stimulacije) slojeva kiselinom za usporavanje kemijske reakcije kiseline sa stijenom kako bi se zaštitila dubinska oprema bušotine i oprema za izvođenje obrade (spriječilo njihovo oštećenje) od korozivnog djelovanja kiseline. Inhibitori kiseline mogu biti organski spojevi (na primjer, s dušikom ili sumporom) ili anorganski (na primjer, bakar ili arsen). Tip i koncentracija inhibitora se određuju prema vrsti materijala opreme (štićenog metala) i specifičnim uvjetima u kanalu bušotine (temperaturi i trajanju izloženosti djelovanju kiseline tijekom obrade). acid intensifier– intenzifikator reakcije kiseline. Aditiv koji se primjenjuje u operacijama obrade slojeva kiselinom za ubrzavanje ili pojačavanje kemijske reakcije kiseline sa stijenom. Intenzificirana kiselina je smjesa inhibirane klorovodične (solne) i fluorovodične kiseline. Fluorid pojačava reakciju kiseline. acidite – acidit. Eruptivna (magmatska) stijena bogata silicij-dioksidom. acidity – kiselost. U petrologiji – postotni sadržaj silicija (izražen kao suma kationa) u mineralima i stijenama. Stijene koje sadrže više od 60% silicija se nazivaju kiselim (acidic). acidity coefficient – koeficijent aciditeta, kisikov koeficijent, v. oxygen ratio. acidity quotient – koeficijent aciditeta, kisikov koeficijent, v. oxygen ratio. acidization – obrada (stimulacija) kiselinom, v. acidizing. acidize – obraditi (stimulirati) kiselinom, v. acidizing. acidizing – obrada (stimulacija) kiselinom. U tehnologiji obrade slojeva – metoda povećanja kapaciteta proizvodnje ili injektiranja bušotina pumpanjem (injektiranjem) kiseline u intervale (zone) ležišta (sloja) koji su topljivi u kiselini (većinom u karbonatna ležišta – vapnenačka i dolomitna – i pješčenjake s dostatnim sadržajem kalcijske komponente) kako bi se uklonili bilo kakvi blokirajući materijali iz perforacija i kolone zaštitnih cijevi (casinga) ili sa stijenki produktivnog sloja te poboljšalo strujanje fluida u ležišnoj stijeni proširivanjem pora i time povećavanjem permeabilnosti sloja. Operacije obrade bušotina kiselinama se, ovisno o kapacitetu (volumenu) i tlaku injektiranja, općenito mogu podijeliti u tri tipa: (a) kiselinsko frakturiranje (stvaranje pukotine u ležištu i izjedanje površine njene stijenke kiselinom kako bi se povećala vodljivost pukotine – v. acid fracturing) i obrada pukotina kiselinom (v. fracture acidizing); (b) obrada matriksa kiselinom (operacija uklanjanja oštećenja sloja injektiranjem kiseline malim kapacitetom bez
21
acid number (of crude oil)
frakturiranja formacije – v. matrix acidizing), i (c) pranje kiselinom (za otapanje kamenca i precipitata u kanalu bušotine – v. acid wash) i čišćenje bušotine kiselinom (v. wellbore cleanup). Od anorganskih kiselina se za obradu najčešće rabe 15%-tna klorovodična (solna) kiselina (regular acid), a s dodavanjem inhibitora i 30%-tna koncentracija, mješavina klorovodične i fluorovodične kiseline ili tzv. isplačna kiselina za obradu pješčenjaka (mud acid) i fluorovodična, a od organskih kiselina octena i mravlja. Kiseline za obradu moraju reagirati s karbonatima i drugim mineralima i formirati topljivi produkti reakcije. Također je nužno da se mogu inhibirati kako bi se izbjegla korozija i da se mogu rabiti usporivači brzine reakcije kiseline sa stijenom (kako bi se produljilo vrijeme reakcije jake kiseline, zaštitila oprema u bušotini i omogućilo prodiranje kiseline u formaciju) i drugi aditivi koji u kombinaciji s kiselinom smanjuju trenje, stabiliziraju gline i razbijaju emulzije. Kiselina se obično nakon pumpanja u bušotinu ostavlja u njoj određeno vrijeme pod tlakom, a nakon svršetka reakcije se izbacuje i bušotina se očisti. Volumeni injektirane kiseline obično variraju od 4 do 400 m3, a koncentracija od 10 do 20%. Prema načinu (tehnici) izvedbe, obrada kiselinom može biti (ovisno o tome je li je strujanje kiseline u obrađivanu formaciju kontrolirano usmjereno ili je nekontrolirano) regulirana (kontrolirana ili selektivna – v. controlled acidizing treatment) i neregulirana (nekontrolirana ili neselektivna – v. uncontrolled acidizing treatment). Ako se obrada izvodi injektiranjem kiseline u više koraka, tada se naziva višestupanjska (v. stage acidizing). Obrada kiselinom se također primjenjuje za čišćenje bušotina od ostataka cementa, bušaće isplake, kamenca i krhotina od perforiranja (wellbore cleanup treatment). U nekim metodama hidrauličkog frakturiranja formacija kiselina se rabi kao radni fluid za frakturiranje (v. hydraulic fracturing). Sinonimi: acid formation treatment, acidization of wells, acidizing job, acidizing of formation, acidizing of wells, acidizing treatment, acid job, acid stimulation, acid treating of wells, acid treatment, acid well treatment, well acidizing. acidizing a well – obrada (stimulacija) bušotine kiselinom, v. acidizing. acidizing job – operacija obrade (stimulacije) kiselinom, v. acidizing. acidizing of formation – obrada (stimulacija) sloja kiselinom, v. acidizing. acidizing of wells – obrada (stimulacija) bušotine kiselinom, v. acidizing. acidizing treatment – obrada (stimulacija) kiselinom, v. acidizing. acid jetting – ispiranje mlazom kiseline. Uklanjanje topljivog i netopljivog materijala (isplake, naslaga kamenca) sa stijenki produktivnog sloja kombiniranim kemijskim i hidrauličkim djelovanjem mlaza (struje) kiseline velike brzine. Operacija ispiranja se izvodi posebnom dubinskom alatkom s mlaznicama (bottom-hole acid-jetting device) koja se u bušotinu spušta s kolonom uzlaznih cijevi (na njenom kraju). acid job – obrada (stimulacija) kiselinom, v. acidizing. acid number (of crude oil) – kiselinski broj (slojne naf-
acid oil
te). Količina (broj miligrama) kalij-hidroksida (KOH) koja je potrebna za neutralizaciju 1 grama slojne nafte na pH=7. Raspon vrijednosti kiselinskog broja slojnih nafti se obično kreće od 0 do 5,25 mg KOH/g nafte. Čini mjeru reaktivnosti slojne nafte s kaustičnom otopinom. Jedan je od kriterija primjenjivosti procesa alkalnog zavodnjavanja; v. alkaline flood, screening criteria – alkaline flooding. acid oil – sumporna (visokosumporna, kisela, korozivna) sirova nafta, v. sour crude oil. acid plagioclase – kiseli plagioklas. Varijetet plagioklasa s relativno visokim sadržajem SiO2 u bezvodnom obliku, npr. plagioklas bogat albitskom komponentom, kao albit ili oligoklas. acid reaction rate – brzina reakcije kiseline. U tehnologiji obrade slojeva kiselinom – brzina kojom kiselina reagira s formacijom. Ovisi o tlaku, temperaturi (raste direktno s temperaturom), brzini strujanja, tipu i koncentraciji kiseline, produktima reakcije, viskoznosti, površini formacije koja je u kontaktu s danim volumenom kiseline i sastavu formacije. Na primjer, brzina reakcije 15%-tne solne kiseline s vapnencem raste s porastom brzine strujanja. Veći tlak usporava brzinu reakcije većine kiselina (u većini obrada utjecaj je, međutim, vrlo malen i obično se zanemaruje). Koncentrirana kiselina će obično reagirati brže nego slabija kiselina, ali će brzina reakcije solne kiseline koncentracije veće od 25% biti manja zbog smanjene aktivnosti kiseline. Produkti reakcije smanjuju brzinu reakcije. Veća površina kontakta formacije s kiselinom znatno će ubrzati reakciju (skratiti vrijeme reakcije). Sinonim: reaction rate of acid. acid-reaction-rate retarder – usporivač brzine reakcije kiseline. Površinski aktivni aditiv koji se rabi u operacijama obrade (stimulacije) bušotina kiselinom. Usporivač presvuče površinu stijene i tako formira fizičku barijeru koja smanji brzinu reakcije kiseline s ležišnom stijenom. acid soak – impregnacija sloja kiselinom. Operacija obrade bušotina u kojoj se kiselina, obično mješavina 15%-tne klorovodične kiseline i vode, injektira kroz kolonu uzlaznih cijevi (tubing) u bušotinu i ostavlja neko vrijeme na dubini perforiranog produktivnog intervala radi uklanjanja kamenca i mulja i čišćenja perforacija (perforacijskih kanala). Obrada je slična operaciji pranja bušotine kiselinom (v. acid wash). Sinonim: acid spot. acid spot – impregnacija sloja kiselinom, v. acid soak. acid stimulation – obrada (stimulacija) kiselinom, v. acidizing. acid tank – rezervoar za kiselinu. U tehnologiji obrade slojeva kiselinom – posuda sa stijenkama obloženim smolom za transport sirove ili koncentrirane kiseline na lokaciju obrađivane bušotine. Budući da neki aditivi kiselinama mogu korodirati ili razoriti oblogu posude, kiselinski fluidi za obradu se obično ne miješaju i ne transportiraju u rezervoarima za kiselinu, nego se miješaju u specijalnim rezervoarima za miješanje ili se kontinuirano miješaju tijekom pumpanja u bušotinu. acid test – ispitivanje kiselinom. Ispitivanje topljivosti uzoraka stijena (jezgara ili krhotina) koje sadrže vapnenac ili dolomit u kiselini prije izvođenja obrade sloja kiselinom kako bi se odredio odziv sloja na kiselinsku stimulaciju i mogla projektirati najdjelo-
22
acoustic borehole televiewer
tvornija obrada. Najbrži prikladni test se sastoji od otapanja izvaganog uzorka stijene u klorovodičnoj (solnoj) kiselini i mjerenja volumena ugljik-dioksida koji se razvija tijekom reakcije kiseline sa stijenom; v. acidizing. acid treating of wells – obrada (stimulacija) bušotina kiselinom, v. acidizing. acid treatment (AT) – obrada (stimulacija) kiselinom, v. acidizing. acid wash – pranje bušotine kiselinom. Operacija obrade bušotine (kanala bušotine) u kojoj se kiselina, obično mješavina 15%-tne klorovodične (solne) kiseline i vode, injektira kroz kolonu uzlaznih cijevi (tubing) u bušotinu i tako višekratno ispire perforirani produktivni interval ležišta radi uklanjanja kamenca i mulja ili sličnih taloga iz perforacija (perforacijskih kanala) i s dijelova proizvodne opreme. Slična obrada kiselinom je tzv. impregnacija sloja kiselinom (v. acid soak). Sinonimi: acid washing, acid-wash treatment. acid washing – pranje bušotine kiselinom, v. acid wash. acid-wash treatment – pranje bušotine kiselinom, v. acid wash. acid well treatment – obrada (stimulacija) bušotine kiselinom, v. acidizing. ac-joint – uzdužna sjekuća pukotina. Termin kojim se označava poprečna (sjekuća) pukotina (cross joint) u naboranoj sedimentnoj stijeni (folded sedimentary rock) koja je paralelna s osi bore (fold axis). aclinal – aklinalan, horizontalan. Ugeologiji – termin za označavanje slojeva koji zaliježu bez nagiba. Primjenjuje se rijetko. Acme junior gas gravity balance, Acme senior gas gravity balance – vaga za određivanje relativne gustoće plina. Pribor za određivanje relativne gustoće prirodnog plina na polju. Vaga radi na principu da su gustoće dvaju plinova pri bazičnom tlaku u obratnom odnosu prema tlakovima koji i jednom i drugom plinu daju jednake sile uzgona. Razlikuju se vaga za mjerenje malih volumena plina (Acme junior gas gravity balance) i vaga ze mjerenje velikih volumena plina (Acme senior gas gravity balance). acme zone – vršna zona, epibola. U biostratigrafskom klasifikacijskom sustavu – biozona (v. biozone) ili zona koja se sastoji od naslaga stijena (slojeva) s maksimalnim razvojem – obično s maksimalnom obilnošću ili frekvencijom pojavljivanja – neke vrste, roda ili drugog taksona, ali ne u njihovu ukupnom rasponu. Naziv dobiva po taksonu s maksimalnim razvojem. Prema skali geološkog vremena, vršnoj zoni odgovara geokronološka jedinica hemera (hemera). Sinonimi: abundace zone, epibole, flood zone, peak zone; v. assemblage zone, range zone. acmite – akmit, egerin. Mineral smeđe ili zelene boje iz skupine klinopiroksena. Sreće se u nekim eruptivnim (magmatskim) stijenama bogatim alkalijama. Sinonima: aegerine. acoustical impedance – akustička impedancija, v. acoustic impedance. acoustical reactance – akustička reaktancija, v. acoustic reactance. acoustical resistance – akustički otpor (aktivni otpor), v. acoustic resistance. acoustic borehole televiewer – akustička (ultrazvučna) dubinska televizijska kamera. Pribor za snimanje stijenke kanala bušotine. Sastoji se od rotacijskog
acoustic cement-bond logging
ultrazvučnog predajnika (izvora) i prijamnika emitiranog i od stijenke kanala reflektiranog signala. Snimanjem je pokriven cijeli opseg kanala bušotine (360 stupnjeva). Primjenjuje se za karakterizaciju raspucanih formacija – detekciju pukotina i kaverni te (u manjoj mjeri) za analizu slojevitosti stijena. acoustic cement-bond logging – karotaža (akustička karotaža) cementne veze, v. cement-bond log. acoustic impedance – akustička impedancija. (1) U akustici – kompleksni omjer zvučnog (akustičkog) tlaka (sila na jedinicu površine – sound pressure) na danu valnu plohu i zvučnog toka ili fluksa (umnožak linearne brzine i površine, sound flux) kroz tu plohu. Sastoji se od imaginarne komponente ili akustičke reaktancije (acoustic reactance) i realne komponente ili akustičkog otpora (acoustic resistance). Obično se mjeri u akustičkim omima. Sinonim: acoustical impedance, impedance. (2) U seizmici – umnožak brzine širenja (rasprostiranja) seizmičkih valova u sredini (seizmičke brzine) i njene gustoće. Varira između različitih slojeva stijena i od njene promjene ovisi koeficijent refleksije ili odbijanja (reflection coefficient). Sinonim: acoustical impedance, impedance; v. acoustic reactance, acoustic resistance. acoustic log – dijagram akustičke (zvučne) karotaže, v. sonic log. acoustic logging – akustička (zvučna) karotaža. Generički termin koji se primjenjuje za bilo koji tip karotaže bušotina (well logs) u kojoj se registrira širenje (rasprostiranje) akustičkih (zvučnih) valova. Neke akustičke karotaže registriraju vrijeme širenja P-valova (longitudinalnih valova) između dviju mjerenih točaka (na primjer, sonic log, continuous-velocity log), neke amplitudu određenog dijela valnog paketa (na primjer, amplitude log), neke dio valnog paketa metodom otklona ili promjenljive gustoće (na primjer, character log, three-D log, variable-density log, microseismogram log, signature log), a neke izučavaju objekt istraživanja (mjerenja) umjesto forme valova (na primjer, cement-bond log, fracture log). Karotaža bušotina dubinskom televizijom (borehole televiewer) također je jedan tip akustičke karotaže. (2) U specifičnom smislu – sinonim termina sonic logging (v.) acoustic reactance – akustička reaktancija. U akustici – imaginarna komponenta akustičke impedancije (v. acoustic impedance). Obično se mjeri u akustičkim omima. Sinonim: acoustical reactance; v. acoustic resistance. acoustic resistance – akustički otpor (aktivni otpor). U akustici – realna (suprotno od imaginarna) komponenta akustičke impedancije (v. acoustic impedance). Obično se mjeri u akustičkim omima. Sinonim: acoustical resistance; v. acoustic reactance. acoustic survey – akustička (zvučna) karotaža, v. sonic logging. acoustic-velocity log – akustička (zvučna) karotaža, v. sonic logging. acoustic wave – (1) akustički (zvučni) val. Val koji prenosi i predaje zvučnu energiju. U čvrstim dijelovima Zemlje akustički val prolazi po tipu longitudinalnih (uzdužnih) seizmičkih valova (P-valova). Sinonimi: sonic wave, sound wave. (2) Val koji generira i registrira sonda za akustičku (zvučnu) karotažu. Paket valova je predstavljen superpozicijom različitih tipo-
23
acrylamide polymer
va registriranih valova – u prvim nailascima valova se obično registrira P-val koji se širi u stijenama geološkog profila, a drugi nailazak se katkada identificira kao S-val u stijenama. acoustic well logging – akustička (zvučna) karotaža, v. sonic logging. acquisition – skupljanje podataka. U seizmičkoj prospekciji – sustav skupljanja (generiranja i zapisivanja) seizmičkih podataka koji obuhvaća brojne različite konfiguracije seizmičkih prijamnika – uključujući seizmometre ili geofone na površini zemlje ili na dnu mora, hidrofone tegljene seizmičkim brodom, vertikalno obješene hidrofone u moru ili geofone u kanalu bušotine (kao pri vertikalnom seizmičkom profiliranju) – za registraciju (zapisivanje) seizmičkih signala. Seizmički izvori (vibratorski uređaj, eksplozija ili zračni top) stvaraju akustičke ili elastične vibracije koje se šire u Zemlji, prolaze kroz slojeve stijena s različitim seizmičkim odzivima i filtrirajućim utjecajima te se vraćaju na površinu gdje se registriraju (zapisuju) kao seizmički podaci. Optimalni sustav skupljanja seizmičkih podataka varira u skladu s lokalnim uvjetima i uključuje primjenu odgovarajućeg izvora (tipa, intenziteta), najprikladniju konfiguraciju seizmičkih prijamnika i orijentaciju linije prijamnika u odnosu na geološke karakteristike. acquisition log – snimljeni karotažni dijagram. Karotažni dijagram koji je registriran (zapisan) tijekom karotaže, za razliku od karotažnog dijagrama koji je dobiven (proizveden) kasnije od digitalnih podataka karotaže (playback log). acquisition well – obvezatna (obligatna) bušotina, v. obligatory well. acreage factor – faktor površine. Površina, izražena u akrima, koja je dodijeljena bušotini u svrhu određivanja njena dopuštenog kapaciteta (obroka) proizvodnje od strane ovlaštene državne agencije. acre-foot (ac-ft) – akr-stopa. U naftnoj geologiji – jedinica naftonosnog volumena ležišta ekvivalentna volumenu nafte u barelima na površini ležišta od 1 akra, debljine 1 stope, koja se katkada rabi za izračunavanje volumena nafte u ležištu. Metrička ekvivalentna jedinica je m3/ha-m. acre-yield – proizvodnja po akru. Prosječna proizvodnja nafte ili plina po 1 akru površine ležišta. acrozone – akrozona, rasponska zona, v. range zone. acrylamide-acrylate polymer – akrilamidno-akrilatni polimer, parcijalno hidrolizirani poliakrilamid, v. partially-hydrolyzed polyacrylamide. acrylamide polymer – akrilamidni polimer. U tehnologiji isplaka – linearni neionski polimer napravljen od monomera akrilamida koji se primjenjuje kao selektivni flokulant u procesu bušenja s ispiranjem čistom vodom i isplakama s niskim sadržajem čvrstih čestica. Polimer građen od manjih molekula se rabi kao deflokulant gline u vodenim isplakama (isplakama na bazi vode) koje mogu sadržavati ione tvrdoće. Akrilamidni polimeri nisu ni približno tako osjetljivi na utjecaj saliniteta i tvrdoće kao anionski poliakrilati. Također, budući da su neionski, nisu toliko djelotvorni za flokulaciju i deflokulaciju. Osjetljivi su, međutim, na hidrolizu i oslobađaju amonijak pri vrućim alkalnim uvjetima. Akrilamidni polimer se također rabi kao flokulant u tehnologiji pročišćavanja otpadnih voda; v. polyacrylamides.
acrylate polymer
acrylate polymer – akrilatni polimer, poliakrilat. U tehnologiji isplaka – linearni anionski polimer napravljen od monomera akrilne kiseline (acrylic acid). Poliakrilati niske molarne mase se primjenjuju kao deflokulanti gline, a visoke molarne mase za kontrolu gubljenja fluida i kao aditiv za povećavanje viskoznosti isplake (u tom slučaju se dodaje bentonitu pri mljevenju). Također se rabe u isplakama s niskim sadržajem čvrstih čestica. Vrlo su djelotvorni za flokulaciju koloida u isplakama s prirodnim čvrstim česticama i isplakama na bazi čiste vode (povezane koloidne čvrste čestice se mogu ukloniti gravitacijskim taloženjem u plitkim bazenima ili hidrociklonom, centrifugom ili filtriranjem) i za pročišćavanje otpadnih voda. Poliakrilati su najbolje iskorišteni u mekanoj vodi niskog saliniteta, a već niska koncentracija iona tvrdoće (na primjer iona kalcija)uzrokuje precipitaciju poliakrilata. Sinonim: polyacrylate. actinolite – aktinolit. Monoklinski mineral iz skupine amfibola – varijetet azbesta. Sreće se u obliku dugih, tankih, igličastih kristala te također u vlaknastim, zrakastim ili stupičastim oblicima u metamorfnim stijenama (npr. kristalastim škriljavcima) i u izmijenjenim eruptivnim (magmatskim) stijenama. actinopods (Actinopoda) – aktinopodi. Razred protozoa (praživotinja, protozoans). Karakterizirani su izraslinama protoplazme (protoplasmic extensions) koje se lepezasto razilaze od sferičnog glavnog tijela. actinopterygian fishes – aktinopterigije, zrakoperke, v. actinopterygians. actinopterygians (Actinopterygii) – aktinopterigije, zrakoperke. Podrazred riba koštunjača (osteichthyans, bony fishes). Stratigrafska rasprostranjenost: kasni devon-danas. Sinonimi: actinopterygian fishes, ray-fin fishes, ray-finned bony fishes, ray-finned fishes. activated carbon – aktivni ugljen, v. activated charcoal. activated charcoal – aktivni ugljen. Oblik ugljena koji je karakteriziran visokim apsorpcijskim i adsorpcijskim kapacitetom za plinove, pare i koloidne čvrste čestice. activation – aktivacija. (1) Proces stavaranja radioaktive supstancije njenim bombardiranjem nuklearnim česticama. Radioaktivnost proizvedena na taj način naziva se induciranom (v. induced radioactivity). (2) Proces obrade gline (na primjer, bentonitne) kiselinom kako bi se poboljšala njena adsorpcijska svojstva ili povećala njena sposobnost bijeljenja. activation analysis – aktivacijska analiza. Metoda određivanja stabilnih izotopa elemenata u uzorku njegovim ozračivanjem (iradijacijom) neutronima, nabijenim česticama ili gama-zrakama koji elemente čine radioaktivnim, nakon čega se oni određuju prema njihovoj karakterističnoj radijaciji (radioaktivnosti). Sinonim: radioactivation analysis; v. neutron analysis. activation log – dijagram aktivacijske karotaže, v. activation logging. activation logging – aktivacijska karotaža. Metoda karotaže bušotina (v. well logging) koja se osniva na ozračivanju (bombardiranju) formacije (stijene) u bušotini neutronima koji transmutiraju neke jezgre elemenata u radioizotope (radioaktivne izotope). Radijacija (zračenje) radioizotopa se mjeri nakon kratkog vremenskog intervala. Primjeri aktivacijske karotaže su ugljik-kisikova karotaža (carbon-oxygen
24
active well
log), aktivacijska karotaža po aluminiju (aluminum activation log), kisikova aktivacijska karotaža (oxygen activation log), impulsna neutronska spektroskopska karotaža (pulsed neutron spectroscopy log) i druge. active clay – aktivna glina. Glina koja reagira s bušaćim isplačnim fluidima i fluidima za završno proizvodno opremanje bušotina, za razliku od pasivne gline (v. passive clay). active gas – radni (aktivni, korisni) plin, v. working gas, 2. active porosity – efektivna poroznost, v. effective porosity. active earth pressure – aktivni tlak tla. Minimalna vrijednost bočnog tlaka tla (v. earth pressure) kojim ono djeluje na konstrukciju ili objekt; v. passive earth pressure. active fault – aktivni rasjed. Rasjed duž kojeg su obnovljeni pokreti (kretanje) što se obično odražava u malim, pojedinačnim pomacima ili seizmičkoj aktivnosti; v. dead fault. active layer – aktivni sloj. (1) U inženjerskoj geologiji – površinski sedimenti za koje su karakteristične sezonske promjene volumena – bubrenje pri zamrzavanju ili vlaženju i skupljanje pri otapanju i isušivanju. (2) Površinski sloj tla (zemlje) iznad sloja trajno zaleđenog (zamrznutog) tla (permafrosta) koji se naizmjenično zamrzava svake zime i otapa svakog ljeta. Debljina mu varira od nekoliko centimetara do nekoliko metara. Sinonimi: annually thawed layer, mollisol. active margin – konvergentna (konzumacijska, destruktivna) granica ploča, v. convergent plate boundary. active mud pit – aktivni (radni, usisni) isplačni rezervoar (bazen). U procesu bušenja – jedan od čeličnih isplačnih rezervoara u kojem se drži bušaća isplaka u neposrednoj blizini bušaćeg postrojenja na mjestu usisa bušaćih (isplačnih) pumpi. Aktivni isplačni rezervoar se rabi za miješanje, kondicioniranje, obradu i skladištenje isplake. Sinonimi: active mud tank, active pit, mud suction tank, suction pit, suction tank, sump pit. active mud tank – aktivni(radni, usisni) isplačni rezervoar, v. active mud pit. active permafrost – aktivno trajno zaleđeno tlo, aktivni permafrost. Trajno zaleđeno (smrznuto) tlo (permafrost) koje je sposobno otapati se i ponovno smrzavati pod utjecajem klimatskih uvjeta izazvanih prirodnim faktorima (npr. neobično toplim ljetom) ili umjetnim (za razliku od pasivnog trajno zaleđenog tla – v. passive permafrost). active pit – aktivni(radni, usisni) isplačni rezervoar (bazen), v. active mud pit. active seismometer – aktivni seizmometar. Seizmometar koji se rabi u aktivnom eksperimentu, tj. za detekciju umjetno izazvanih signala; v. passive seismometer. active system – ukupni volumen cirkulirajuće bušaće isplake. U procesu bušenja – ukupan volumen bušaće isplake (drilling mud) u bušotini i isplačnim rezervoarima (mud tanks) koji cirkulira tijekom procesa bušenja. active water – aktivna voda. Voda koja posjeduje korozivnu sposobnost. active well – aktivna bušotina. (1) Bušotina koja proizvodi, za razliku od zatvorene bušotine (shut-in well) ili napuštene (likvidirane) bušotine (abandoned well); (2) Proizvodna ili injekcijska bušotina u ispitivanju
ACT system (automatic custody transfer system)
metodom interferencije (interference test), za razliku od opservacijske bušotine (observation well). ACT system (automatic custody transfer system) – v. automatic custody transfer. activity – (1) aktivnost. U kemiji – (a) Omjer između fugaciteta (isparljivosti) tvari u nekom danom stanju i njenog fugaciteta u standardnom stanju. Fugacitet u standardnom stanju je jedinica za plin i paru; za čvrste tvari i tekućine on se procjenjuje pri svakoj temperaturi kao fugacitet čiste tvari pri standardnom tlaku. (b) Tendencija tvari da spontano i energično reagira s drugim tvarima. (2) radioaktivnost. Brzina radioaktivnog raspada određena brojem (količinom) atoma koji se raspadnu u jedinici vremena. activity coefficient – koeficijent aktivnosti. Omjer kemijske aktivnosti i koncentracije. activity ratio – koeficijent aktivnosti. Omjer indeksa plastičnosti (sadržaja vode u tlu pri kojem ono postaje plastično – v. plasticity index) i postotnog sadržaja glinenih minerala. actual – stvaran, pravi. U geologiji – termin kiji se odnosi na rasjede i rasjedna kretanja koji su određeni prije klizanjem nego odvajanjem; v. apparent. actual age – apsolutna (apsolutna geološka) starost, v. absolute age. actual calendar day allowable – dopuštena proizvodnja po kalendarskom danu, v. calendar day allowable. actual gas volume – stvarni volumen plina. Volumen koji zauzima dana količina plina pri tlaku i temperaturi u cjevovodu. Mjeri se u stvarnim kubičnim stopama (actual cubic feet, acf). actualism – aktualizam. U geologiji – princip ili učenje u skladu s kojim su geološki procesi koji mijenjaju Zemljinu koru i djeluju danas na jednak način i jednakim intenzitetom kao što su djelovali tijekom cijelog geološkog vremena, odnosno princip po kojem su u geološkoj prošlosti na Zemlju djelovale uglavnom iste sile koje djeluju i danas. Prema tome, geološka zbivanja u prošlosti se mogu povezati s geološkim pojavama i silama koje se opažaju danas, tj. po današnjim procesima na Zemlji mogu se rekonstruirati procesi u prošlosti. Drugim riječima, o geološkim procesima u prošlosti treba zaključivati prema procesima u sadašnjosti iako se odvijaju promjenljivim brzinama i intenzitetima. actual moisture – stvarna vlažnost. Izmjereni saržaj vode u prirodnom plinu. actual porosity – efektivna poroznost, v. effective porosity. actual weight – stvarna duljinska težina bušaće šipke. Težina bušaće šipke po jedinici njene duljine uključujući ojačane (odebljane) dijelove i spojnice. Stvarna težina šipke je 5 do 10% veća od nominalne. acyclic compounds – aciklički spojevi. Organski spojevi s molekularnom strukturom u obliku otvorenog lanca (spojevi u kojima su ugljikovi atomi vezani u otvorenom lancu – na primjer, alkani), za razliku od cikličke ili prstenaste strukture (na primjer, kod aromata). Zajednički naziv za zasićene ugljikovodike s ravnim i razgranatim lancima (v. straight-chain hydrocarbons, branched-chain hydrocarbons). acyclic hydrocarbons – aciklički ugljikovodici. Ugljikovodici s otvorenim lancem. Organski spojevi čiji atomi tvore otvorene lance, za razliku od alicikličkih i policikličkih ugljikovodika. Uključuju normalne i
25
adjustable blade drill string stabilizer
razgranate alkane, nezasićene alkene s dvostrukim vezama, i nezasićene alkine s trostrukim vezama; v. hydrocarbons, alkanes, alkenes, alkynes. adamantine drill – sačmena bušilica, v. shot drill. adamellite – adamelit, kvarcni monconit, v. quartz monzonite. adapter – adapter, prijelaznik. Fiting s dva različita nominalna promjera i tipa navoja i/ili za različite tlakove koji se rabi za mehaničko spajanje opreme ili elemenata opreme čiji krajevi imaju različite nominalne promjere i/ili elemenata opreme za različite tlakove. Drugi oblik termina: adaptor. Sinonim: crossover (v.). adaptor – adapter, prijelaznik, v. adapter. adaptor spool – prijelaznik (adapter) s prirubnicama. Kratki čelični cilindar s prirubnicama na krajevima koji spaja protuerupcijske uređaje (preventere, blowout preventer) različitih promjera, s različitim tipovima i promjerima navoja ili za različite tlakove s glavom zaštitne kolone (casinghead) bušotine. add a length of drillpipe to the drillstring – navrtati bušaće šipke (pasove bušaćih šipki), produljiti bušaću kolonu, v. making up of drillpipes. adding a length of drillpipe to the drillstring – navrtanje bušaćih šipki (pasova bušaćih šipki), produljivanje bušaće kolone, v. making up of drillpipes. additive – aditiv, dodatak. Kemikalija ili materijal koji se u malim količinama dodaje velikim volumenima druge supstancije radi mijenjanja njenih karakteristika. Aditivi koji se primjenjuju, na primjer, u tehnologiji bušenja su dodaci cementima, odnosno cementnim kašama za cementaciju bušotina (kalcij-klorid za ubrzavanje vezivanja cementa, gips za usporavanje vezivanja i sulfat barija za otežavanje – v. cement additives) i dodaci isplakama (prvenstveno za razrjeđivanje i zgušnjavanje isplake, za smanjivanje trenja i površinske napetosti, stabilizatori gline – v. drilling mud additives). aderwax – ozokerit, zemni vosak, v. ozocerite. adiabatic change – adijabatska promjena. Pomjena volumena, tlaka ili temperature plina bez neto gubitka ili dobitka topline. adhesive water – adhezivna (pelikularna, sorpcijska) voda, v. pellicular water. adjacent bed effect – utjecaj susjednog sloja. U karotaži bušotina – utjecaj koji na odziv karotiranog sloja ima sloj iznad ili ispod njega, na primjer ako se u susjedstvu sloja s niskom električnom otpornošću (low-resistivity bed) nalazi sloj s visokom otpornošću (high-resistivity bed), tada više struje može teći u niskootporskom sloju nego u slučaju kada ne bi bio prisutan visokootporski sloj i time promijeniti prividnu električnu otpornost niskootporskog sloja. Utjecaj susjednih slojeva se pojačava ako je sloj tanji ili istraživanje (ispitivanje) duboko. Za minimiziranje tih utjecaja primjenjuje se karotaža s fokusiranjem struje. Sinonim: shoulder-bed effect. adjustable bent sub – podesivi kosi prijelaznik, v. bent sub. adjustable blade drill string stabilizer – stabilizator bušaće kolone (kolone bušaćih alatki) s podesivim lopaticama. U procesu bušenja – tip stabilizatora kolone bušaćih alatki (v. drillstring stabilizer) koji ima podesive lopatice za povećavanje ili smanjivanje promjera. Lopatice se šire kada je potrebna stabilizacija kolone i povlače kada stabilizacija nije nužna.
adjustable choke
adjustable choke – podesiva sapnica. (1) U tehnologiji bušenja – tip ventila koji se obično rabi u operacijama kontrole tlaka u bušotini za smanjivanje tlaka fluida od visokog tlaka u zatvorenoj bušotini na atmosferski tlak. Redukcija tlaka se regulira otvaranjem ili zatvaranjem ventila. Podesivi prigušni ventili (choke valve) su konstruirani tako da budu otporni na habanje kada fluidi zasićeni čvrstim česticama struje velikom brzinom pri ograničavanju protoka. (2) U tehnologiji proizvodnje – tip sapnice erupcijskog uređaja (erupcijske sapnice) s podesivim prolaznim presjekom (otvorom) za regulaciju proizvodnje (protoka) nafte ili plina iz bušotine i tlaka. Konstrukcijom je slična nepodesivoj sapnici (v. positive choke), a razlikuje se po tome što se za regulaciju prolaznog otvora rabi ručna ili automatska konusna igla koja je vidljivo graduirana kako bi pokazivala efektivni promjer prolaznog otvora. Postavljena je iza bočnog (manifoldnog) zasuna na erupcijskom uređaju bušotine (Christmas tree); v. bottomhole choke, wellhead choke. adjusted flow time – aproksimirano vrijeme strujanja. U analizi ispitivanja bušotina metodom porasta tlaka – izračunano vrijeme strujanja fluida koje se rabi u analizama ispitivanja bušotina kada brzina strujanja fluida varira prije ili tijekom perioda ispitivanja. Računa se kao omjer (kvocijent) ukupne proizvodnje bušotine od zadnjeg perioda kada je bušotina bila zatvorena i kapaciteta njene proizvodnje neposredno prije zatvaranja za ispitivanje. admittance – električna admitancija, prividna vodljivost. Recipročna vrijednost impedancije (prividnog električnog otpora), mjera vodljivosti električnog kruga. Realni dio admitancije se naziva vodljivost (konduktancija), a imaginarni dio – susceptancija. Izražava se u mho. adsorbed water – adsorbirana voda. Voda koja se zadržava adsorpcijom, za razliku od apsorbirane i kemijski vezane vode. Prianja uz površinu čestica tla ili minerala. Njena fizikalna svojstva se znatno razlikuju od apsorbirane ili kemijski vezane vode pri jednakoj temperaturi i tlaku; v. absorbed water. adsorbent – adsorbent. Čvrsta tvar ili tekućina koja adsorbira druge tvari, na primjer aktivni ugljen ili silikagel, koji se rabe za uklanjanje tekućina iz plina postupkom adsorpcije; v. adsorber tower, adsorption. adsorbent oil – adsorpcijsko ulje. Ulje koje sadrži otopljene frakcije, npr. prirodnog plina. Sinonim: rich oil. adsorber tower – adsorpcijska kolona (toranj). Kolona za dehidraciju prirodnog plina (na primjer, aluminijoksidom, silika-gelom), uklanjanje sumporovodika i ugljik-dioksida iz plina (na primjer, željezo-oksidom, aktivnim ugljenom) i izdvajanje tekućih ugljikovodika iz plina (npr. silikagelom, aktivnim ugljenom) postupkom adsorpcije. Sinonim: adsorption tower. adsorption – adsorpcija. Pojava da se na granici površina dviju faza (između čvrste tvari i tekućine, čvrste tvari i plina ili između dviju uzajamno netopljivih tekućina) nakuplja neka tvar u koncentraciji većoj nego što vlada u unutrašnjosti susjednih faza. Adsorpcija se odvija samo na površinskom sloju, za razliku od pojave apsorpcije gdje apsorbirana tvar prodire i homogeno se raspoređuje po čitavom volumenu druge tvari. Adsorpcija je kemijsko-tehnička operacija koja se u naftnoj industriji primjenjuje za
26
advancing contact angle
dehidraciju plina, izdvajanje tekućih ugljikovodika iz produkcije plina i uklanjanje štetnih primjesa iz plina – sumporovodika i ugljik-dioksida; v. absorption. adsorption column – kolona za plinsko-adsorpcijsku kromatografiju. Staklena cijev plinskog kromatografa (gas chromatograph) ispunjena ugljenom, silikagelom, zeolitima i polimerima koji adsorbiraju plin. Upotrebljava se za separaciju kisika, dušika i metana. Sinonim: gas/solid column. adsorption gasoline – benzin adsorpcije. Prirodni benzin (natural gasoline) izdvojen iz masnog plina (wet gas) aktivnim ugljenom ili silikagelom na postrojenju za obradu (preradu) prirodnog plina adsorpcijskim postupkom ili izdvojen iz rafinerijskog plina; v. natural gasoline, absorption gasoline. adsorption gas processing – obrada (prerada) plina adsorpcijskim postupkom. Izdvajanje težih ugljikovodika i vodene pare iz plina postupkom adsorpcije u adsorpcijskim kolonama. Kao adsorbenti se rabe aktivni ugljen, aktivni aluminij-oksid, silikagel i sintetski zeoliti (tzv. molekularna sita). Iscrpak produkata adsorpcijom je prilično nizak – obično od 70 do 90% pentana i težih komponenata; v. gas processing, absorption gas processing. adsorption plant – adsorpcijsko postrojenje. Postrojenje za izdvajanje tekućih ugljikovodika i uklanjanje vode iz plina postupkom adsorpcije (uporabom adsorbenata). adsorption tower – adsorpcijski toranj (kolona), v. adsorber tower. adularia – adular. Srednjotemperaturni do niskotemperaturni mineral iz skupine alkalijskih (kalijskih) glinenaca (feldšpata). Slabo triklinski (ranije se smatrao kao, vjerojatno, monoklinski) varijetet ortoklasa. Obično se sreće u obliku dobro razvijenih i, u pravilu, transparentnih i bezbojnih do mliječno bijelih (često opalescirajućih) pseudorompskih kristala u pukotinama kristalastih škriljavaca. Adular obično ima relativno visok sadržaj barija. advance – (1) napredovanje obalne linije, progresija. U geologiji – (a) Kontinuirano kretanje obalne linije prema morskoj strani kao rezultat progradacije ili izronjavanja. Sinonim: progression; v. recession. (b) Ukupan pomak obalne linije prema morskoj strani tijekom određenog perioda. Sinonim: progression; v. recession. (2) napredovanje ledenjaka, glacijalno napredovanje. U glaciologiji – (a) Kretanje kraja ledenjaka naprrijed i niz padinu koje se općenito odvija u periodu pozitivne ukupne bilance (net balance) ledenjaka ili veće akumulacije od ablacije. Brzina kretanja se obično mjeri u metrima na godinu. Sinonimi: glacial advance, glacier advance. (b) Vremenski interval označen napredovanjem ili općim širenjem (ekspanzijom) ledenjaka. Sinonimi: glacial advance, glacier advance. advanced recovery methods – napredne metode pridobivanja. Termin kojim se označavaju metode zavodnjavanja naftnih ležišta (waterflooding) i povećanja iscrpka nafte ili EOR-metode (enhanced-oilrecovery methods). advance rate – brzina bušenja (napretka bušenjem), v. rate of penetration. advancing contact angle – nastupajući kontaktni kut, v. contact angle method of wettability determination, advancing-contact angle measurement.
advancing-contact angle measurement
advancing-contact angle measurement – mjerenje nastupajućeg kontaktnog kuta. Mjerenje nastupajućeg kontaktnog kuta (rubnog kuta močenja) za vodu uporabom dviju brušenih pločica minerala koji je glavni sastojak ležišne stijene i uzoraka slojne vode i nafte. Pločice su pomične, postave se horizontalno s malim međurazmakom u koji se stavi kap ležišne nafte i urone se u slojnu vodu. Kada se pločice horizontalno pomaknu, voda napreduje po površini pločice koja je prvotno prekrivena naftom tako da se između površine razdjela fluida i površine pločice minerala formira kontaktni kut – tzv. nastupajući kontaktni kut (u izvještajima mjerenja se često naziva samo kontaktni kut). advection – advekcija. (1) U tektonici – lateralno kretanje masa materijala plašta. Takvo kretanje je bilo predloženo kao objašnjenje horizontalnog pomicanja duž srednjooceanskih hrptova; v. convection, 1. (2) U oceanografiji – horizontalni ili vertikalni tok morske vode u obliku struja. (3) U meteorologiji – horizontalno pomicanje (transport) zraka i s time u vezi prijenos topline, vlage i drugih meteoroloških faktora u horizontalnom smjeru; v. convection. adverse mobility ratio – nepovoljni koeficijent pokretljivosti. Nepovoljan odnos pokretljivosti slojne nafte i istiskivajućeg fluida u procesima zavodnjavanja ležišta (waterflooding) i povećanja iscrpka nafte ili EOR-procesima (enhanced oil recovery) postoji kada je viskoznost slojne nafte znatno veća od viskoznosti istiskivajućeg fluida (fluida injektiranog u ležišta). Pad tlaka po jediničnoj udaljenosti je u svakom jeziku injektiranog fluida manji nego u naftnoj fronti tako da tlak na kraju jezika postane veći od tlaka u okružujućoj nafti, što uzrokuje potiskivanje jezika istiskivajućeg fluida ispred nafte, njegovo širenje i prodor u proizvodne bušotine. U efikasnim procesima zavodnjavanja i povećanja iscrpka nafte primjenjuju se niske vrijednosti koeficijenta pokretljivosti; v. mobility, mobility ratio. aegirine – egirin, egirit. Sinonim za akmit (acxmite). Naziv se katkada rabi za akmit koji sadrži primjese kalcija, magnezija ili aluminija. Sinonim: aegirite. aegirite – egirit, egirin, v. aegirine. A electrode – elektroda A. U elektrokarotaži bušotina – strujna elektroda (elektroda koja emitira struju, current-emitting electrode) otporske sonde (resistivity sonde). aeolian – eolski, v. eolian. aeolianite – eolijanit, v. eolianite. aeolotropic – anizotropan, v. anisotropic. aeon – eon, v. eon, 1. aerated drilling fluid – aerizirani bušaći (isplačni) fluid, v. aerated mud. aerated flow – aerizirano strujanje, strujanje aeriziranog fluida. Tip strujanja fluida za koji je karakteristično da tekuća faza sadrži mnogo mjehurića plina. aerated fluid – aerizirani fluid. Fluid koji sadrži mjehuriće plina. Aerizirani bušaći (isplačni) fluidi, na primjer, uključuju zrak, prirodni plin, pjenu i aeriziranu glinovitu isplaku. aerated gas – aerizirani plin, v. air gas, 3. aerated layer – (1) aerizirani sloj. U geologiji – površinski nekonsolidirani (rastresiti) sedimentni sloj ili sloj blizu površine koji je podvrgnut trošenju (weathering) i čije su pore ispunjene zrakom umjesto teku-
27
AFM diagram
ćinom. U aeriziranim slojevima je seizmička brzina (brzina širenja seizmičkih valova) obično niska. Sinonim: weathered layer. (2) raspadnuti sloj, sloj s malom brzinom širenja seizmičkih valova, v. weathered layer. aerated mud – aerizirana isplaka. U procesu bušenja – bušaća isplaka emulgirana zrakom, isplačni fluid koji se priprema injektiranjem zraka ili plina u isplaku između isplačnog rezervoara i isplačne stojke. Aerizirana isplaka se rabi kako bi se smanjio hidrostatički tlak u bušotini (kanalu bušotine) i za bušenje formacija s niskim tlakom (low-pressure formation). aerated zone – zona aeracije, prozračna (nezasićena, vadozna) zona, v. zone of aeration. aeration – aeracija. (1) Injektiranje zraka ili plina u čvrste materijale ili tekućine, na primjer, u bušaću isplaku (drilling mud) kako bi se smanjili njena relativna gustoća i hidrostatički tlak u bušotini. (2) Ulaženje zraka i drugih plinova u tlo po porama. aeration porosity – aeracijska poroznost. Volumen pora koje se ne ispunjavaju vodom pri određenoj niskoj napetosti vlage; v. noncapillary porosity. aerial – aeralan. Koji se odnosi na zrak; koji je povezan sa Zemljinom atmosferom, smješten u njoj ili se od nje sastoji. aerial magnetometer – magnetometar transportiran zrakoplovom, v. airborne magnetometer. aerial magnetic survey – zračno magnetsko (aeromagnetsko) snimanje. Registracija varijacija Zemljinog magnetskog (geomagnetskog) polja (earth’s magnetic field) uporabom magnetometra i zrakoplova. Primjenjuje se za procjenu dubine fundamenta i lociranje struktura. aerial mapping – zračno kartiranje. Uporaba zračnih snimaka (aerial photographs) za izradu karata i geološku interpretaciju. aerial arch – zračni svod. Antiklinala čije je tjeme erodirano. aerobic bacteria – aerobne bakterije. Bakterije koje su aktivne uz slobodni kisik, koje za život trebaju slobodni kisik u zraku i vodi. Uzrokuju većinu organskog raspada i mogu proizvoditi sluz koja se nakuplja na površinama metala u bušotinama i uzrokuje koroziju; v. anaerobic bacteria. aerobic decay – aerobno raspadanje. Razlaganje organskih tvari, ponajprije mikroorganizmima uz prisutnost slobodnog kisika. Konačni produkti raspadanja su ugljik-dioksid i voda. aerogeology – aerogeologija. Geološko izučavanje i interpretacija podataka opažanjem i snimanjem iz zraka. Termin se u širokom smislu rabi kao sinonim pojma fotogeologija (v. photogeology). aeromagnetic survey – aeromagnetsko (zračno magnetsko) snimanje. Magnetsko snimanje (v. magnetic survey), mjerenje jakosti Zemljinog magnetskog (geomagnetskog) polja (earth’s magnetic field) magnetometrom vučenim (transportiranim) zrakoploom ili helikopterom (v. airborne magnetometer). Razlike između vrijednosti stvarnih mjerenja i teoretskih vrijednosti ukazuju na anomalije magnetskog polja koje su odraz promjena tipa stijena ili njihove debljine. AFM diagram – dijagram AFM. U petrologiji – trokutni (ternarni) dijagram koji prikazuje pojednostavnjeni komponentni sastav metamorfozirane pelitske stijene nanošenjem molekularnih količina triju komponenata – aluminijskog oksida, Al2O3 (komponenta A),
A-frame
željeznog oksida (željeznog monoksida), FeO (komponenta F) i magnezijskog oksida, MgO (komponenta M); v. ACF diagram, A’KF diagram. A-frame – dvonožni nogari (nosač). (1) Konstrukcija Aoblika (oblika slova A) koja je stacionarna i potporna komponenta tornja sklopivog bušaćeg uređaja i na kojoj je toranj usidren kada je u vertikalnom položaju ili radnom položaju za bušenje. (2) Potporanj A-oblika za nepokretni koloturnik (crown block) na vrhu standardnog bušaćeg tornja. aftercooler, after cooler – izlazni (sekundarni) hladionik. Uređaj za hlađenje prirodnog plina koji prolazi kroz stupnjeve kompresora na kompresorskoj stanici. Plin se komprimiranjem zagrijava i mora se ohladiti prije ulaska u transportni plinovod. afterflow, after flow – pritjecanje nakon zatvaranja bušotine. U ispitivanjima bušotina metodom porasta tlaka – strujanje fluida iz ležišta u bušotinu nakon njena zatvaranja na površini (ušću) u svrhu mjerenja porasta ležišnog tlaka (v. pressure-buildup test). Zatvaranjem bušotina na površini pritjecanje fluida se ne prekida trenutno, nego može potrajati od nekoliko minuta do nekoliko sati, ovisno o svojstvima fluida i volumenu kolone uzlaznih cijevi (tubing), i postupno se smanjuje sve dok stlačivanje fluida u kanalu bušotine ne prouzroči porast tlaka. Ako je slojni fluid u bušotini visokostlačiv i kapacitet strujanja malen, period naknadnog strujanja može biti dug i, obratno, visokoproduktivne bušotine s malom proizvodnjom plina imaju zanemariv period naknadnog pritjecanja. Naknadno pritjecanje fluida uzrokuje izobličenje krivulje porasta tlaka u ranom periodu mjerenja. Njegov utjecaj se može umanjiti zatvaranjem bušotine na dnu umjesto na površini. Sinonim: afterproduction. afternoon tour – poslijepodnevna smjena. Smjena radnika na bušaćem postrojenju (garnituri) između 16.00 i 24.00 sata; v. tour. afterproduction, after production – (1) pritjecanje nakon zatvaranja bušotine, v. afterflow. (2) proizvodnja nakon zatvaranja bušotine. Fluidi koji struje iz ležišta u bušotinu nakon njena zatvaranja. Aftonian – Afton, aftonski interglacijal (međuledeno doba). Klasični prvi stadij interglacijala (međuledenog doba – interglacial stage) pleistocenske epohe (Pleistocene epoch) u Sjevernoj Americi. Slijedi nakon stadija glacijala (ledenog doba) Nebraska (Nebraskan glacial stage), a prethodi stadiju glacijala Kansan (Kansan glacial stage). Usporediv je sa stadijem interglacijala Günz-Mindel (v. Günz-Mindel) na području Alpa. Sinonim: Aftonian interglacial. Aftonian interglacial – aftonski interglacijal (međuledeno doba), Afton, v. Aftonian. age – (1) doba. U geokronologiji – (a) Formalna geokronološka jedinica, odnosno jedinica geološkog vremena (v. geochronologic unit), tijekom kojeg su nastale stijene odgovarajućeg stratigrafskog kata (v. stage). Jedinica doba je najnižeg reda (ranga) i kraća je od epohe (v. epoch) – obično traje između milijun i nekoliko milijuna godina; v. chron, subage. (b) Opći pojam koji se neformalno rabi za označavanje odsječka geološkog vremena tijekom kojeg su nastale stijene bilo koje stratigrafske jedinice. (c) Vremenski odsječak neodređenog trajanja u povijesti Zemlje koji je karakteriziran dominantnim ili važnim tipom
28
age ratio
oblika života, na primjer, doba gmazova (Age of reptiles). (d) Vrijeme tijekom kojeg se odvijao određeni geološki događaj (zbivanje) ili niz događaja ili koje je bilo obilježeno osobitim fizičkim uvjetima, na primjer, ledeno doba (Ice Age). (2) starost. (a) Položaj na geološkoj vremenskoj skali, na primjer, stijene paleogenske starosti (rocks of Paleogene age). (b) Stadij razvoja morskog leda – termin se obično odnosi na odsječak vremena koji počinje s formiranjem leda i traje do povećanja njegove debljine. age determination – određivanje starosti. Procjena geološke starosti faunističkim, stratigrafskim ili fizičkim metodama koje uključuju određivanje relativne obilnosti radioaktivnog izotopa roditelja i radiogenog izotopa kćeri. Neke metode određivanja relativne starosti se baziraju na stupnju kemijske promjene, na primjer, na stupnju hidratacije opsidijana ili stupnju apsorpcije fluora koštanim tkivom. age equation – jednadžba apsolutne starosti. Matematički izražena veza (ovisnost) između radioaktivnog raspada i geološkog vremena; v. general age equation. Age (age) of Amphibians – doba vodozemaca (amfibija). Neformalni naziv kasnog paleozoika (late Paleozoic), tj. karbona (Carboniferous) i perma (Permian). Age (age) of Coal – doba ugljena. Neformalni naziv karbona (Carboniferous). Sinonim: coal age. Age (age) of Cycads – doba cikadofita. Neformalni naziv jure (Jurassic). Age (age) of Ferns – doba paprati. Neformalni naziv pensilvanijskog perioda (Pennsylvanian). Age (age) of Fishes – doba riba. Neformalni naziv silura (silurskog perioda, Silurian, Silurian period) i devona (devonskog perioda, Devonian, Devonian period). Age (age) of Gymnosperms – doba golosjemenjača (gimnospermi). Neformalni naziv mezozoika (mezozojske ere, Mesozoic, Mesozoic era). Age (age) of Mammals – doba sisavaca (mamalija). Neformalni naziv kenozoika (kenozojske ere, Cenozoic, Cenozoic era). Age (age) of Man – doba čovjeka. Neformalni naziv kvartara (kvartarnog perioda, Quaternary, Quaternary period). Age (age) of Marine Invertebrates – doba morskih beskralješnjaka. Neformalni naziv kambrija (kambrijskog perioda, Cambrian, Cambrian period) i ordovicija (ordovicijskog perioda, Ordovician, Ordovician period). Age (age) of Reptiles – doba reptila (gmazova). Neformalni naziv mezozoika (mezozojske ere, Mesozoic, Mesozoic era). age of the Earth – starost Zemlje. Odsječak vremena, jednak 4,5 milijarde godina, tijekom kojeg se Zemlja u biti očuvala kao danas. Određen je na bazi izračunavanja izotopnih odnosa olova i uransko-olovnim i rubidijsko-stroncijskim datiranjem meteorita. Najstarije datirane terestričke stijene su nastale prije približno 3,5 milijarde godina. Age (age) of Trilobites – doba trilobita. Neformalni naziv kambrija (Cambrian). age ratio – starosni omjer. Omjer količine izotopa kćeri i izotopa roditelja na kojem se osniva jednadžba apsolutne starosti (age equation). Međutim, za valjano određivanje geološke starosti izotopni sustav mora ostati zatvoren nakon stvrdnjavanja (solidifikacije),
ager
metamorfizma ili sedimentacije, konstanta raspada mora biti poznata i uzorak mora biti zaista reprezentativan za stijenu iz koje je uzet. ager – tlačna komora zaklopaca plinskog lifta. Tlačna komora ispunjena vodom koja se rabi za primjenu vanjskog tlaka na zaklopce (ventile) plinskog lifta (gaslifta). agglomerate – aglomerat. U geologiji – termin koji je prvotno bio predložen za označavanje kaotične nakupine grubog uglatog piroklastičnog materijala, ali je nakon toga različito definiran od pojedinih istraživača, tako da ga sada treba definirati u kontekstu kako bi se izbjegla zabuna. agglutinate – aglutinat, aglutinit. U geologiji – stopljeni piroklastični sediment s piroklastima vezanim (cementiranim) staklastim materijalom ili je karakteristično postojanje fragmenata šljake (troske) i nepostojanje tufogene osnovne mase. Sinonim: agglutinite. agglutination – aglutinacija. U geologiji – sinonim termina cementacija sedimentnih stijena (v. cementation), osobito grubozrnastih, kao što su breče ili konglomerati. agglutinite – aglutinit, aglutinat, v. agglutinate. aggradation – agradacija. (1) U geomorfologiji – (a) Nadogradnja Zemljine površine taloženjem sedimenata, osobito nadogradnja koju izvodi rijeka radi uspostavljanja ili održavanja postojanog i jednoličnog nagiba. Sinonim: upgrading; v. degradation, gradation. (b) v. accretion. (2) Širenje ili rast trajno zamrznutog tla (permafrosta) pod sadašnjim klimatskim uvjetima usljed prirodnih ili umjetnih uzroka. Proces suprotan degradaciji (v. degradation, permafrost). (3) U stratigrafiji – vertikalna komponenta transgresivnog nalijeganja (coastal onlap). aggradation recrystallization – agradacijska prekristalizacija. Prekristalizacija čiji je rezultat povećanje (rast) kristala za razliku od degradacijske prekristalizacije (v. degradation recrystallization). aggraded valley plain – naplavljeno dno doline. Aluvijalna ravnica (v. alluvial plain) ili vodoplavna (poplavna) ravnica, ravnica formirana rijekom koja naplavljuje svoju dolinu ispunjenu aluvijalnim sedimentima veće debljine od debljine sedimenata u koritu rijeke (stream-built flood plain). aggregate – agregat. (1) U geologiji – masa ili tijelo sastavljeno od čestica stijena, mineralnih zrna ili njihove smjese koje se mogu razdijeliti mehaničkim načinima. (2) U graditeljstvu – svaki tvrdi, inertni materijal, kao što su pijesak, šljunak, troska ili lomljeni kamen, čiji se fragmenti različite veličine miješaju s vezivom (cementom) ili bitumenom (asfaltom) za proizvodnju betona ili žbuke ili koji se primjenjuje sam (na primjer pri gradnji željezničkih pruga i cesta). Termin katkada uključuje i stijenski materijal koji se primjenjuje u metalurgiji kao dodatak za ubrzanje taljenja rude. (3) U tehnici – skup istovrsnih ili raznovrsnih dijelova koji zajedno čine jedinicu ili postrojenje, na primjer parna turbina i generator u strojarstvu. aggregate polarization – agregatna polarizacija. U optici kristala – slika, koja se vidi u ukrštenim nikolima (Nikolovim prizmama – crossed nicols) pri izučavanju finozrnastog kristalnog agregata, sastavljena od različitih interferencijskih boja različito orijenti-
29
air-balanced pumping unit
ranih zrna. Postojanje agregatne polarizacije može pokazati kristalnu prirodu materijala koji u običnom svjetlu izgleda amorfan. aggregation – agregacija (gomilanje, skupljanje) čestica. (1) Formiranje nakupina čestica (agregata) u fluidu – u vodi ili isplaci na bazi vode čestice gline formiraju agregate nakon masovnog ulaska iona tvrdoće u slatkovodnu isplaku ili tijekom prijelaza na vapnenu ili gipsnu isplaku. Agregacija uzrokuje drastično smanjenje plastične viskoznosti, granice tečenja i čvrstoće gela. (2) Dio procesa pročišćavanja otpadne vode i bistrenja vode – polimeri ili alauni uzrokuju gomilanje koloidnih čestica u agregate koji se lakše separiraju. agnathan fishes – agnate, beščeljustousne, beščeljuste, v. agnathans. agnathans (Agnatha) – agnate, beščeljustousne, beščeljuste. Najprimitivniji razred vertebrata (kralješnjaka, vertebrates). Karakterizirane su nepostojanjem pravih čeljusti (true jaws). Stratigrafska rasprostranjenost: ordovicij-danas. Sinonimi: agnathan fishes, agnathous fishes, jawless fishes. agnathous fishes – agnate, beščeljustousne, beščeljuste, v. agnathans. agnostids (Agnostida) – agnostidi. Red fosilnih trilobita (trilobites). Obuhvaćaju male forme s podjednakim cefalonom (štitom glave, cephalon) i pigidijem (repnim štitom, pygidia) i sa samo dva segmenta (članka, segments) toraksa (štita trupa, thorax). Stratigrafska rasprostranjenost: donji kambrij-gornji ordovicij. Agnotozoic, Agnotozoic era – agnotozoic, agnotozojska era, proterozoik, v. Proterozoic. agonic line – agona. Izogona (v. isogonic line) koja spaja mjesta na površini Zemlje na kojima je magnetska deklinacija jednaka nuli (koja spaja točku nulte magnetske deklinacije). Položaj agone se mijenja u skladu sa sekularnim varijacijama magnetskog polja Zemlje. ahermatypic coral – ahermatipni koralj, ahermatip. Negrebenotvorni koralj (koralj koji ne izgrađuje grebene); koralj bez simbiotskih alga; koralj sposoban za život u hladnoj, dubokoj i mračnoj vodi (za razliku od hermatipnog koralja – v. hermatypic coral). Sinonim: ahermatype. ahermatype – ahermatip, v. ahermatypic coral. air-balanced beam pumping unit – pumpni uređaj s pneumatskim uravnoteženjem, v. air-balanced pumping unit. air-balanced beam pump unit – pumpni uređaj s pneumatskim uravnoteženjem, v. air-balanced pumping unit. air-balanced pumper – pumpni uređaj s pneumatskim uravnoteženjem, v. air-balanced pumping unit. air-balanced pumping unit – pumpni uređaj s pneumatskim uravnoteženjem. Pumpni uređaj naftne bušotine s balansirom (njihalica dubinske naftne pumpe) koji upotrebljava komprimirani zrak za uravnotežavanje kolone klipnih (pumpnih) šipki. Uređaj sadrži cilindrični rezervoar u kojem se nalaze zračni cilindar (komora), klip i klipnjača, a pričvršćen je za kraj njihala što je bliži ušću bušotine. Prigušuje udare i eliminira potrebu za protuutezima na suprotnom kraju njihala. Sinonim: air-balanced beam pumping unit, air-balanced beam pump unit,
airborne magnetometer
air-balanced pumper, air-counterbalanced pumping unit; v. beam-balanced pumping unit, crank-balanced pumping unit. airborne magnetometer – aeromagnetometar. Magnetometar transportiran zrakoplovom – instrument za mjerenje magnetskog polja Zemlje (geomagnetskog polja – earth’s magnetic field) iz zraka dok je transportiran zrakoplovom. Uobičajeni tipovi aeromagnetometara su magnetometar zasićenja (flux-gate magnetometer), protonski magnetometar (nuclear-precession magnetometer) i magnetometar s optičkim pumpanjem (optically pumped magnetometer). Sinonimi: aerial magnetometer, flying magnetometer. air-counterbalanced pumping unit – pumpni uređaj s pneumatskim uravnoteženjem, v. air-balanced pumping unit. air-cut mud – zaplinjena (plinizirana) isplaka, v. gas-cut mud. air displacement of oil – istiskivanje nafte zrakom. Metoda povećanja iscrpka nafte (EOR–metoda) injektiranjem zraka u ležište. Iako je zrak jeftiniji istiskivajući agens od drugih plinova (npr. inertnih ili prirodnih), nedostaci te metode su znatni – korozija opreme u bušotini, nastanak eksplozivne smjese i oksidacija nafte u ležištu (što može dovesti do stvaranja spojeva koji reduciraju protok nafte). Nema praktičnu primjenu; Sinonimi: air drive (of oil), oil displacement by air. air drive (of oil) – istiskivanje nafte zrakom, v. air diplacement of oil. air drill – pneumatski bušaći uređaj (bušilica). Uređaj za bušenje s ispuhivanjem dna bušotine (čišćenje dna bušotine od probušenih krhotina stijena) komprimiranim zrakom. air drilling – bušenje s ispuhivanjem zrakom. Rotacijsko bušenje (v. rotary drilling) u kojem se za iznošenje krhotina (čestica) izbušenih stijena iz bušotine (za ispuhivanje kanala bušotine) i hlađenje bušaćeg dlijeta primjenjuje plin (obično komprimirani zrak ili dušik) umjesto ispiranja konvencionalnom bušaćom isplakom. Prednost bušenja s primjenom zraka je u tome što se obično postižu znatno veće brzine bušenja nego kada se buši s ispiranjem tekućinom i što se može eliminirati problem gubitka cirkulacije, a nedostatci su nemogućnost kontrole pritjecanja fluida iz formacije u bušotinu i destabilizacija stijenke kanala bušotine, jer u bušotini ne vlada tlak koji osiguravaju tekućine. Ispuhivanje bušotine zrakom također nije prikladno kada se mogu sresti znatni volumeni vode ili kada prirodni plin može stvoriti eksplozivnu smjesu u bušotini. air factor – faktor pretička zraka, v. excess air ratio. air flux – tok injektiranog zraka. Volumetrijski protok injektiranog zraka u procesu podzemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka nafte/ EOR-metoda) koji osigurava podržavanje izgaranja nafte u ležištu. Izražava se u Sm3/dan-m2 površine poprečnog presjeka fronte izgaranja. Čini, zajedno s potrebnim volumenom zraka (v. air requirement) i sadržajem goriva (v. fuel content), važan parametar u projektiranju procesa. Sinonim: injected air flux; v. in-situ combustion. air flux density – gustoća toka injektiranog zraka. Količina (volumen) injektiranog zraka u procesu pod-
30
air-oil ratio (AOR)
zemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR-metoda) koja je potrebna za podržavanje izgaranja jediničnog volumena ležišne stijene tijekom 1 sata. Izražava se kao Sm3 zraka/m3 ležišne stijene na 1 sat; v. in-situ combustion. air gas – (1) uzdušni (zračni) plin. Generatorski plin (producer gas) dobiven propuhivanjem sloja užarenog goriva (koksa, ugljena, treseta) zrakom. Glavne komponente su dušik i ugljik-monoksid. (2) generatorski plin, v. producer gas, 1. (3) aerizirani plin. Smjesa gorivog plina i zraka. Sinonim: aerated gas. air gun – zračni top. U marinskoj seizmičkoj prospekciji – pneumatski izvor seizmičke energije koji se najčešće primjenjuje u seizmičkim istraživanjima u podmorju. Visokotlačni zrak (obično pod tlakom 140 bar/2.000 psi) naglo se ispušta (injektira kao mjehurić) iz komore topa u vodu. Oslobađanje komprimiranog zraka generira (stvara) akustički val (jak impuls tlaka) i formira zračni mjehur koji oscilira i tako izaziva niz padajućeg tlaka koji slijedi početni impuls. Primjenjuje se raspored zračnih topova u kojem topovi imaju različit sadržaj zraka tako da oscilacije zračnog mjehura imaju različite periode i, prema tome, nastoje poništiti jedna drugu, a početni impulsi se pojačavaju. Zračni topovi se obično aktiviraju svakih 10 sekundi i za njihovu opskrbu stlačenim zrakom su potrebni vrlo veliki kompresori za zrak. Zračni topovi se također primjenjuju u minskim bušotinama ispunjenim vodom na kopnu (kao izvor energije za vertikalno seizmičko profiliranje) i u modificiranom obliku na površini kopna. air-gun source – pneumatski seizmički izvor, v. air gun. air heave – zračno nadimanje. Proces deformacije plastičnih sedimenata povećavanjem šupljina ispunjenih zrakom koji se nakupio u sedimentima (zračnih džepova), na primjer, bujanjem malih mjehurića zraka koji se dižu kroz pijesak u donjem rubu plime na plažama; v. gas heave. air-heave structure – struktura zračnog nadimanja. Struktura zgnječenih sedimenata za koju se vjeruje da je posljedica zračnog nadimanja (v. air heave). Takvi sedimenti se sastoje od malih (promjera nekoliko centimetara) kupolastih ispupčenja obrubljenih finoslojevitim pijeskom i s jezgrom koja sadrži nelaminirani (neraslojeni) pješčenjak; v. gas-heave structure. air hoist – pneumatsko vučno vitlo (dizalica), v. tugger. air injection – injektiranje zraka, v. air displacement of oil. air-injection porosity – poroznost po porozimetru. Poroznost uzorka stijene izmjerena porozimetrom. Zrak se injektira u vakuumsku komoru s uzorkom poznata volumena. Za izračunavanje poroznosti se primjenjuje Boyleov zakon na osnovi volumena i promjene tlaka. Metoda mjerenja poroznosti injektiranjem zraka je najtočnija pogonska metoda određivanja poroznosti. air lift – zračni lift, erlift. U proizvodnji nafte – podizanje nafte iz bušotine na površinu injektiranjem zraka (komprimiranim zrakom). air-oil ratio (AOR) – zračno-naftni faktor. Omjer volumena injektiranog zraka (pri standardnim uvjetima) i volumena proizvedene nafte. Praktične vrijednosti se kreću od 500 do 3.500 m3/m3. Čini parametar karakterizacije procesa podzemnog izgaranja nafte
air pressure
(termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR-metoda); v. in-situ combustion. air pressure – tlak zraka, v. atmospheric pressure. air requirement – potrebna količina zraka. Volumen zraka (pri standardnim uvjetima) koji je potreban za izgaranje jediničnog volumena ležišne stijene. Praktične vrijednosti iznose od 160 do 400 Sm3/m3. Zajedno s tokom injektiranog zraka (v. air flux) i sadržajem goriva (v. fuel content) čini važan parametar u projektiranju procesa podzemnog izgaranja nafte; v. in-situ combustion. air shooting – zračno paljenje, paljenje iznad površine. U seizmičkom istraživanju (prospekciji) – metoda uzbude seizmičkog impulsa (generiranja seizmičke energije) u Zemlji detoniranjem eksplozivnih punjenja u zraku. Eksploziv se obično postavlja na stupove tako da se eksplozijski udarni val širi po većoj površini zemlje nego kada bi eksploziv bio postavljen na površini tla (metoda paljenja se također naziva Poulterovom metodom po američkom geofizičaru T. Poulteru). air shrinkage – zračno skupljanje. Smanjivanje volumena gline isušivanjem pri sobnoj temperaturi. air tugger – pneumatsko vučno vitlo (dizalica), v. tugger. air weight – težina u zraku. Težina bušaće kolone (kolone bušaćih alatki) koja cijela visi u zraku. Airy hypothesis – Airyjeva hipoteza. Hipoteza mehanizma izostazije (isostasy), predložena od G.B. Airyja, koja postulira ravnotežu blokova Zemljine kore jednake gustoće, ali različite debljine (veličine) – na taj način topografski više planine trebaju imati jednaku gustoću kao i drugi blokovi kore, ali veću masu i dublje korijenje. aïstopods (Aïstopoda) – aistopodi. Red izumrlih amfibija (vodozemaca, amphibians). Karakterizirani su crvolikim ili zmijolikim oblikom i bez apendikularnog skeleta (appendicular skeletons). Stratigrafska rasprostranjenost: donji mississippi- donji perm. A’KF diagram – dijagram A’KF. U petrologiji – trojni (ternarni) dijagram na kojem je prikazan pojednostavnjeni sastav metamorfnih stijena. Konstruira se nanošenjem molekulskih količina triju komponenata: A’= aluminij-oksid, Al2O3 + ferioksid, Fe2O3 – (natrijoksid, Na2O + kalij-oksid, K2O + kalcij-oksid, CaO); K = kalij-oksid, K2O; F = feroksid, FeO + magnezij-oksid, MgO + mangan-oksid, MnO. Suma A’+K+F (u molovima) preračunava se na 100%. Dijagram se primjenjuje kao dopuna dijagramu ACF kada je potrebno prikazati minerale koji sadrže K-komponentu; v. ACF diagram, AFM diagram. alarm concentration – upozoravajuća koncentracija plina. Maksimalna dopuštena koncentracija plina u zraku, pri kojoj se njegovo postojanje (prisutnost) može ili mora utvrditi po mirisu (odgovarajući intenzitet mirisa treba biti najmanje jednak dva stupnja skale intenziteta mirisa). A layer – sloj A. Seizmičko područje (sloj) Zemlje ekvivalentno njenoj kori (crust). Prostire se od površine do Mohorovičićeve plohe diskontinuiteta (Mohorovičić discontinuity). Sloj A je dio Zemljine unutrašnjosti u skladu s njenom klasifikacijom na slojeve od A do G; v. B layer, C layer, D layer, E layer, F layer, G layer. Albertan – albert. Stratigrafska serija srednjeg kambrija (Middle Cambrian) po provincijskoj skali Sjeverne
31
albitophyre
Amerike. Slijedi nakon serije vokoban (Waucoban), a prethodi seriji kroaks (Croixian). albertite – albertit. Tamnosmeđi do crni asfaltni pirobitumen (asphaltic pyrobitumen) s konkoidalnim (školjkastim) lomom. Sreće se u obliku žila debljine od 0,3 do 5 metara u tzv. albertskom šejlu (Albert shale). Djelomično je topljiv u terpentinu, a praktično netopljiv u alkoholu. Zastarjeli sinonim: albert coal. albert-coal – albertit, v. albertite. Albian, Albian stage – alb. Stratigrafski kat najgornjeg dijela donje krede (uppermost Lower Cretaceous) u Europi – iznad apta (Aptian), a ispod senomana (Cenomanian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 107 do 95 (ili 108 do 100) milijuna godina. Prema nekim autorima, alb je kat srednje krede (Middle Cretaceous). albite – albit. (1) Bezbojni ili mliječnobijeli triklinski mineral iz skupine glinenaca (feldšpata – feldspar group), varijetet plagioklasa. Albit je također alkalijski glinenac (alkali feldspar) i triklinska je modifikacija natrijskog glinenca (sodium feldspar). Sreće se u svim skupinama stijena stvarajući običnu komponentu (sastavni dio) granita i drugih eruptivnih (magmatskih) stijena od kiselog (acidic) do srednjeg sastava (intermediate). Široko je rasprostranjen u niskotemperaturnim metamorfnim stijenama (facijesa zelenih škriljevaca, greenschist facies) i redovito se taloži iz hidrotermalnih otopina u šupljinama i žilama. Kristali albita često formiraju polisintetske sraslace, pretežito prema albitskom zakonu sraštanja. Sinonimi: sodaclase, white feldspar, white schorl; v. analbite, sodium feldspar. (2) Čisti natrijski glinenac (feldšpat) – krajnji član izomorfnog niza plagioklasa (plagioclase series). albite-epidote-amphibolite facies – albit-epidot-amfibolitski facijes. Skup metamorfnih mineralnih asocijacija (facijes) u kojem su bazične stijene predstavljene rogovačom (hornblendom) + albitom + epidotom. Ekvivalentan je epidot-amfibolitskom facijesu (epidote-amphibolite facies), neizvjesnog je statusa i prijelazan između facijesa zelenih škriljavaca (greenschist facies) i amfibolitskog facijesa (amphibolite facies). Općenito se vjeruje da mu pogoduju viši tlakovi regionalne metamorfoze (metamorfizma). albite-epidote-hornfels facies – albit-epidot-rožnački facijes. Skup metamorfnih mineralnih asocijacija (facijes) u kojem su bazične stijene predstaljene albitom + epidotom + kloritom + aktinolitom. Tipičan je za vanjske dijelove kontaktnih aureola. Ne razlikje se jasno od facijesa zelenih škriljavaca (greenschist facies) i mnogi specijalisti mu zapravo ne daju status metamorfnog facijesa (metamorphic facies). albite porphyrite – albitofir, albitit, v. albitite. albitite – albitit, albitofir. Porfirna eruptivna (magmatska) stijena koja sadrži fenokristale albita u osnovnoj masi sastavljenoj pretežito od albita. Uobičajeni akcesorni (sekundarni, sporedni) minerali su muskovit, granat, apatit, kvarc i neprozirni (opaki) oksidi. Sinonimi: albite porphyrite, albitophyre. albitization – albitizacija. U petrologiji – proces unošenja (introduction) albita ili zamjene minerala (replacement)albitom u eruptivnim stijenama, odnosno nastanak albita kao sekundarnog minerala. Obično je zamijenjen kalcijski plagioklas. albitophyre – albitofir, albitit, v. albitite.
alcohol displacement of oil
alcohol displacement of oil – istiskivanje nafte alkoholom. Tip miscibilnog istiskivanja nafte iz ležišta (EORmetoda). Laboratorijski pokusi s tercijarnim butilnim alkoholom (prioritetno topljiv u naftnoj fazi) i izopropilnim alkoholom (prioritetno topljiv u vodenoj fazi) nisu potvrđeni uspješnom primjenom na naftnim poljima. Fazno ponašanje sustava fluida se prikazuje ternarnim dijagramom s alkoholom, naftom i vodom kao komponentama. alcohol-slug drive – istiskivanje nafte obrokom alkohola. Proces miscibilnog istiskivanja nafte iz ležišta specificiranim (programiranim) volumenom alkohola (izraženim kao dijela pornog volumena ležišta – PV); v. alcohol displacement of oil. alcohol-slug process – proces istiskivanja nafte obrokom alkohola. Tip miscibilnog procesa povećanja iscrpka nafte (EOR-procesa) u kojem se primjenjuje injektiranje programiranog (dimenzioniranog) volumena ili obroka alkohola u ležište, npr. izopropilnog alkohola; v. alcohol displacement of oil. alcyonarian corals – alcionarije, kožasti (kožnati) koralji, v. alcyonarians. alcyonarians (Alcyonaria) – alcionarije, kožasti (kožnati) koralji. Podrazred antozoa (koralja, anthozoans, corals). Karakterizirani su kolonijskim formama (colonial forms) s osam perastih lovaka (tentakula – pinnate tentacles), unutarnjim skeletom (endoskeleton) i s osam potpunih septi (pregrada – complete septa). Stratigrafska rasprostranjenost: perm-danas. Sinonim: alcyonarian corals; v. octocorals. Aldanian – aldan. Stratigrafski kat donjeg kambrija (Lower Cambrian) u Europi – iznad pretkambrija (Precambrian), a ispod lenana (Lenan). aleurite – alevrit. Nekonsolidirani (necementirani, nevezani) sediment s teksturom između pijeska i gline. Sastoji se od čestica promjera između 0,01 i 0,1 mm. Termin je uobičajen u ruskoj literaturi i često se prevodi (ekvivalentan je) engleskim terminom silt (v.). aleurolite – alevrolit. Konsolidirani (cementirani, vezani) alevrit (v. aleurite). Po teksturi, stijena između pješčenjaka i šejla, osobito siltston (v. siltstone); v. aleurite. Alexandrian – aleksandrij. Stratigrafska serija donjeg silura (Lower Silurian) po provincijskoj skali u Sjevernoj Americi – iznad ordovicijskog sinsinata (Cincinnatian), a ispod nijagare (Niagarian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 425 do 422 milijuna godina. algae (Algae) – alge. Odjeljak fosilnih i suvremenih biljaka talofita (steljnjača, thallophytes). Fotosintezne, gotovo samo vodene (morske, slatkovodne) biljke s ekstremno raznolikim životnim ciklusima i fiziološkim procesima. Veličina varira od jednostavnih jednostaničnih oblika do divovskih kolonija (nakupine duljine nekoliko metara). Vapnene ili kalcificirane alge doprinose u ogromnim količinama stvaranju vapnenaca. Neke alge (diskoasteri, kokolitofori) dobri su provodni fosili (guide fossils). Stratigrafska rasprostanjenost: pretkambrij-danas. algae wash – algalni nanosi. Priobalni nanosi koji se pretežito sastoje od nitastih algi (filamentous algae). algal – algalni, alginski. Koji pripada algama (odnosi se na alge) ili je od njih izgrađen. algal limestone – algalni vapnenac (vapnenjak). Vapnenac sastavljen većinom od ostataka algi koje proizvode kalcij-karbonat. Algalni vapnenac je ka-
32
alicyclic hydrocarbons
rakterističan za rani paleozoik, osobito za kambrijsko-ordovicijske sedimente Apalača (Appalachians). algal mat – algalna livada. U geologiji – površina koja nastaje u tropskom plimnom području (intertidalu). Niti alga drže na mjestu zalegnuti mikrit (vapnenački mulj) pod njima. Oluje spiru mikrit na algalnu livadu stvarajući tako na vrhu novu algalnu livadu i povećavajući njenu debljinu. Istaloženi vapnenac može biti i matična stijena (source rock) i ležišna stijena (reservoir rock) za ugljikovodike. algal mound – algalni humak. Lokalno odebljanje u vapnencu stvoreno uglavnom postojanjem određenog tipa stijena (npr. masivnih kalcilulita) koji sadrže alge. algal pisolite – algalni pizolit. Tip pizolita, sedimentne čestice sferičnog ili eliptičnog oblika i promjera većeg od 2 mm (v. pisolite). Kada se čestice kotrljaju oko površine sedimenata vežu ih modrozelene alge uza se i višestruko ih oblažu koncentričnim laminama. Postojanje algalnih pizolita u vapnencima pokazuje da je karbonatni sediment bio istaložen u slanoj vodi marinske sredine sedimentacije ili u slanim jezerima; v. vadose pisolite. algal reef – algalni greben (rif). Organski greben ili rif (v. organic reef) sastavljen pretežito od ostataka algi, odnosno greben u čijoj su izgradnji uglavnom sudjelovale ili sudjeluju alge koje luče kalcij-karbonat. Algalni grebeni mogu biti visoki i do 10 metara i promjera preko 15 m. algal ridge – algalni hrbat. Niski hrbat ili rubno izdignuće na morskoj (vanjskoj) strani grebenskog plićaka (reef flat), građen od kalcij-karbonata koji luče aktivno rastuće vapnene alge (calcareous algae); v. algal rim, coralgal ridge, lithothamnion ridge. algal rim – algalni obrub. Nisko, malo izdignuće izgrađeno aktivno rastućim vapnenim algama na zavjetrinskoj strani osamljenog grebena (reef patch) u laguni. Osobito je karakteristično za vanjski dio površine glavnog grebena ili njegov vrh. Može doseći veličinu niskog algalnog hrpta (v. algal ridge), a širina mu znatno varira (katkada može doseći i 500 metara). algal stromatolite – algalni stromatolit, stromatolit, v. stromatolite. algarite – algarit. Bitumen koji je nastao iz algi. Algoman orogeny – algomanska (kenoranska) orogeneza. Orogeneza i prateći prodori granitnih intruzija koji su obuhvatili pretkambrijske stijene sjeverne Minnesote i susjednog Ontarija prije 2,4 milijarde godina i završili (prema kanadskoj klasifikaciji) arhajsku etapu razvoja. Sinonim je za kenoransku orogenezu (Kenoran orogeny) Kanadskog štita (Canadian Shield). Algonkian – algonkij. (1) Gornji dio proterozoika (v. Proterozoic) u prvobitnom značenju termina. (2) Sinonim termina proterozoik u kasnijem značenju termina (v. Proterozoic). alicyclic hydrocarbons – aliciklički (ciklički alifatski, nearomatski ciklički) ugljikovodici, ciklički alifati, cikloalifati. Alifatski ugljikovodici čiji ugljikovi atomi tvore prsten bez dvostrukih ili trostrukih veza. Imaju svojstva i alifatskih i cikličkih zasićenih spojeva (naziv dolazi od kraćenja imena alifatski ciklički). Dijele se na zasićene (cikloalkani) i nezasićene (cikloalkeni, cikloalkini). Primjer alicikličkog ugljikovodika je
aligned current structure
ciklobutan (cyclobutane). Sinonimi: cyclic aliphatic hydrocarbons, cyclic aliphatics; v hydrocarbons. aligned current structure – orijentirana (paleostrujna) struktura, v. directional structure. alimentation facies – facijes napajanja sedimentnim materijalom. Facijesne karakteristike koje ukazuju na izvor podrijetla sedimenata i određene su uglavnom sastavom stijena (npr. pješčenjak, glina, čert); v. precipitation facies. aliphatic hydrocarbons – alifatski (lančasti) ugljikovodici, ugljikovodici alifatskog reda. Ugljikovodici s ugljikovim atomima vezanim u obliku lanca (za razliku od prstenaste strukture aromatskih ugljikovodika). Prema jednoj klasifikaciji su jedna od dviju skupina ugljikovodika (s aromatskim ugljikovodicima) i dijele se na alkane (alkanes), alkene (alkenes), alkine (alkynes) i alicikličke (cikličke alifatske) ugljikovodike (alicyclic hydrocarbons), dok prema drugim klasifikacijama aliciklički ugljikovodici čine zasebnu skupinu. U sirovim naftama i prirodnom plinu se nalaze alkani i alkeni. Sinonim: aliphatics; v. hydrocarbons. aliphatics – alifatski (lančasti) ugljikovodici, ugljikovodici alifatskog reda, v. aliphatic hydrocarbons. alkali – (1) alkalija, baza, lužina. U kemiji – svaka izrazito alkalična supstancija, kao što su hidroksidi i karbonati alkalijskog metala (npr. natrija, kalija). (2) alkalijski. Pojam za označavanje silikatnih minerala koji sadrže alkalijske metale i malo kalcija, na primjer, alkalijski glinenci (feldšpati – alkali feldspar). (3) alkalijski, alkalni, v. alkalic, 1. alkalic – (1) alkalijski, alkalni. U petrologiji – (a) Pojam koji se odnosi na eruptivnu (magmatsku) stijenu (igneous rock) u kojoj ima više alkalijskih metala od prosječnog sadržaja karakterističnog za grupu stijena kojoj ona pripada. (b) Pojam koji se odnosi na seriju eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous-rock series) u kojima ima više natrija i/ili kalija nego što je potrebno za stvaranje glinenca (feldšpata) pri postojećem sadržaju silicij-dioksida u stijenama. (c) Pojam koji se odnosi na seriju eruptivnih (magmatskih) stijena s alkalno-vapnenim indeksom (v. alkali-lime index) manjim od 51; v. alkali-calcic, calc-alkalic, calcic. (d) Pojam koji se odnosi na eruptivnu (magmatsku) stijenu koja pripada Atlantskoj petrografskoj provinciji (v. Atlantic suite). Sinonimi za alkalijski u petrologiji su alkali i alkaline. (2) alkalan, alkaličan, bazni, lužnat. U kemiji – pridjev od alkalije (v. alkali, 1). alkali-calcic – alkalijsko-kalcijski. Pojam koji se odnosi na eruptivnu (magmatsku) stijenu (igneous rock) ili seriju eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous-rock series) u kojima je sadržaj silicij-dioksida između 51 i 56% (masenih), a postotni (maseni) su sadržaji kalcijoksida i sume kalij-oksida i natrij-oksida jednaki; v. alkali-lime index. alkali-calc index – alkalijsko-kalcijski indeks, v. alkalilime index. alkalic feldspar – alkalijski glinenac (feldšpat), v. alkali feldspar. alkali feldspar – alkalijski (alkalni) glinenac (feldšpat, feldspat). (1) Skupina glinenaca (feldšpata – feldspar group) koja se sastoji od smjesa (ili miješanih kristala) kalijskog glinenca (ortoklasa) i natrijskog glinenca (albita) u svakom omjeru. Ta skupina glinenaca sadrži alkalijske metale i malo kalcija. (2) Mineral iz skupine alkalijskih glinenaca (feldšpata) – mikroklin
33
alkaline flood (flooding)
(microcline), ortoklas (orthoclase), sanidin (sanidine), adular (adularia), albit (albite), anortoklas (anorthoclase) i plagioklas (plagioclase) – u kojem je sadržaj anortitske komponente manji od 20%. Sinonim: alkalic feldspar. alkali gabbro – alkalijski (alkalni) gabro. Plutonski ekvivalent alkalijskog bazalta (alkali basalt). Sadrži plagioklas (plagioclase), klinopiroksen (clinopyroxene) i obično olivin (olivine). Prisutni su i nefelin (nepheline) i/ili analcim (analcime), ali čine manje od 10% stijene, a alkalijski glinenac (feldšpat – alkali feldspar) čini manje od 10% ukupnog glinenca. alkali lake – alkalno jezero. Slano jezero (v. salt lake), koje se obično sreće u aridnim područjima, čija voda sadržava veliku količinu otopljenih karbonata natrija i kalija i također natrij-klorid (običnu sol) i druge alkalne spojeve (soli). Sinonim: alkaline lake; v. potash lake, soda lake. alkali-lime index – alkalijsko-kalcijski (alkalijsko-vapneni) indeks. Parametar za klasifikaciju eruptivnih (magmatskih) stijena koji se bazira na sadržaju (izraženom u masenim %) silicij-dioksida u stijeni kada su sadržaji (u masenim %) kalcij-oksida i sume kalij-oksida i natrij-oksida jednaki. Prema indeksu se razlikuju četiri kemijske klase eruptivnih stijena: (a) alkalijske (sadržaj silicij-dioksida manji od 51%, alkalic igneous rocks); (b) alkalijsko-kalcijske (sadržaj silicij-dioksida između 51 i 56%, alkali-calcic igneous rocks); (c) kalcijsko-alkalijske (sadržaj silicij-dioksida između 56 i 61%, calc-alkalic igneous rocks) i (d) kalcijske (sadržaj silicij-dioksida veći od 61%, calcic igneous rocks). Sinonim: alkali-calc index. alkaline – (1) alkalijski. (a) U kemiji – koji ima svojstva alkalije. (b) U kemiji – koji ima pH veći od 7. (c) v. alkali, 2. (2) alkalijski, alkalni, v. alkalic, 1. alkaline basalt – alkalijski (alkalni) bazalt. Termin predložen kao zamjena za termine alkali basalt (alkalijski bazalt) i alkali-olivine basalt (alkalijsko-olivinski bazalt). Bazalti s nefelinom (nepheline) i/ili akmitom (acmite) u CIPW normi (normativnom sustavu – v. CIPW norm) spadaju u tu kategoriju. alkaline flood (flooding) – alkalno (kaustično) zavodnjavanje, istiskivanje nafte otopinom alkalije (kaustičnom otopinom). Kemijska metoda povećanja iscrpka nafte (EOR-metoda) koja primjenjuje injektiranje alkalijskih (lužnatih ili kaustičnih) kemikalija u ležište – najčešće natrij-hidroksida, natrij-ortosilikata, natrijmetasilikata, natrij-karbonata te amonij-hidroksida, amonij-karbonata i amonijaka. Reakcija injektirane alkalije s naftnim kiselinama u ležištu stvara površinski aktivne tvari u ležištu koje pomažu oslobađanje nafte iz pora (poboljšavaju strujanje nafte u porama) smanjivanjem međufazne napetosti između nafte i vode, spontanim emulgiranjem i mijenjanjem karaktera močivosti ležišne stijene. Tehnologija procesa se sastoji od kondicioniranja ležišta predispiranjem umekšanom vodom, injektiranja obroka otopine alkalije, otopine polimera (poželjno radi regulacije pokretljivosti fluida i povećanja koeficijenta obuhvata ležišta) i pufera slatke vode (radi zaštite polimerne otopine od zagađivanja protiskivajućom vodom) te kontinuiranog injektiranja potiskivajuće vode do završetka procesa. Prednosti procesa alkalnog zavodnjavanja su relativno niski troškovi, bolja regulacija pokretljivosti fluida nego u procesima istiskivanja
alkaline lake
nafte plinom, primjenjivost na široki dijapazon slojnih nafti i lakoća pretvaranja konvencionalnog zavodnjavanja u alkalno. Nedostatci su potencijalna korozija (cjevovoda, rezervoara, uzlaznih cijevi), odlaganje gipsa ili anhidrita u kanalu proizvodnih bušotina, disperzija alkalne otopine. Sinonimi: alkaline waterflood, caustic drive, caustic flood, caustic waterflood; v. emulsification and entrainment mechanism, emulsification and entrapment mechanism, wettability reversal mechanism, screening criteria – alkaline flooding. alkaline lake – alkalno jezero, v. alkali lake. alkaline loss – gubitak alkalije. Dio alkalije u procesu alkalnog zavodnjavanja (kemijska metoda povećanja iscrpka nafte, v. alkaline flood) koji ne sudjeluje u reakciji s naftnim kiselinama u ležištu, nego se gubi usljed izmjene iona s glinama ležišne stijene, reakcije s ionima u vodi i reakcije s mineralima ležišne stijene (rezultat reakcije je nepovratno otapanje minerala i čepljenje pora precipitiranim produktima otapanja); v. alkaline flood. alkaline/polymer flood (flooding) – alkalno-polimerno zavodnjavanje, istiskivanje nafte alkalnom i polimernom otopinom. Alkalno zavodnjavanje naftnog ležišta (v. alkaline flood) injektiranjem polimera radi regulacije pokretljivosti fluida. alkaline soil – alkalijsko (alkalno) tlo. Tlo čija je pH vrijednost jednaka ili veća od 7,0. alkaline waterflood (waterflooding) – alkalno (kaustično) zavodnjavanje, istiskivanje nafte otopinom alkalije (kaustičnom otopinom), v. alkaline flood. alkalinity control – regulacija alkaliniteta. U tehnologiji iaplake – regulacija pH bušaće isplake dodavanjem natrij-hidroksida ili vapna. alkalinity of water – alkalinitet vode. Zbroj karbonata, bikarbonata, hidrokarbonata, borata, silikata i fosfata u vodi. Alkalinitet se određuje titriranjem kiselinom. alkali-olivine basalt – alkalijsko (alkalno)-olivinski bazalt. Termin predložen kao zamjena za prijašnji termin olivinski bazalt (olivine basalt). Kasnije je promijenjen u termin alkalijski bazalt (alkali basalt, alkaline basalt). alkane hydrocarbons – alkani, parafini, parafinski (metanski) ugljikovodici, ugljikovodici parafinskog (metanskog) reda, v. alkanes. alkanes – alkani, parafini, parafinski (metanski) ugljikovodici, ugljikovodici parafinskog (metanskog) reda. Zasićeni alifatski ugljikovodici (saturated aliphatic hydrocarbons). Ugljikovi atomi tvore zasićene lance bez dvostrukih ili trostrukih veza između njih. Dijele se na tri tipa: (a) normalni alkani (alkani s ravnim lancima, normal alkanes); (b) razgranati alkani (alkani s razgranatim lancima, branched alkanes) i, (c) ciklički alkani (alkani s prstenovima, cyclic alkanes). Članovi alkana viši od (uključivo) heksana su poznati pod nazivom viši alkani. Postoje također brojni izomerni oblici. Prva četiri alkana (metan, etan, propan, butan) jesu plinoviti, sljedeći članovi reda od pentana do heptadekana su tekući, a alkani s 18 i više ugljikovih atoma su kruti. Najjednostavniji član reda je metan. Alkani se prirodno nalaze u sirovoj nafti (općenito sadrži od 5 do 80% alkana) i prirodnom plinu (sadrži gotovo samo alkane). Sinonimi: alkane hydrocarbons, alkane series of hydrocarbons, hydrocarbons of methane series,
34
Alleghany orogeny
hydrocarbons of paraffin series, methane series of hydrocarbons, paraffin hydrocarbons, paraffinic hydrocarbons, paraffins, paraffin series of hydrocarbons; v. hydrocarbons. alkane series of hydrocarbons – alkani, parafini, parafinski (metanski) ugljikovodici, ugljikovodici parafinskog (metanskog) reda, v. alkanes. alkanolamine – alkanolamin. Organski spoj. Viskozni, u vodi topljivi aminoalkohol alifatskog reda (amino alcohol of the aliphatic series). Skupina uključuje monoetanolamin (monoethanolamine, MEA), dietanolamin (diethanolamine, DEA) i trietanolamin (triethanolamine, TEA). Primjenjuju se za uklanjanje kiselih plinova (sumporovodika, ugljik-dioksida) iz prirodnog plina (v. alkanolamine sweetening). alkanolamine gas sweetening – obrada plina alkanolaminom, v. alkanolamine sweetening. alkanolamine processing – obrada plina alkanolaminom, v. alkanolamine sweetening. alkanolamine sweetening – obrada plina alkanolaminom. U procesu obrade prirodnog plina – uklanjanje kiselih plinova, sumporovodika i ugljik-dioksida, iz prirodnog plina (čišćenje plina od kiselih komponenata) vodenim otopinama alkanolamina. Primjenjuju se monoetanolamin (monoethanolamine, MEA), dietanolamin (diethanolamine, DEA), trietanolamina (triethanolamine, TEA), diizopropanolamin (diisopropanolamine, DIPA), diglikolamin (diglycolamine, DGA) i metildietanolamin (methyldiethanolamine, MDEA). Obrada se vrši kontinuiranom apsorpcijom kiselih plinova u apsorberu (apsorpcijskoj koloni). Kiseli plin se uklanja iz apsorbenta toplinskom obradom upotrebom rebojlera. Sinonim: alkanolamine processing. alkenes – alkeni, olefini, olefinski (etilenski) ugljikovodici, ugljikovodici olefinskog (etilenskog) reda. Nezasićeni alifatski ugljikovodici (unsaturated aliphatic hydrocarbons) s jednom ili više dvostrukih veza između ugljikovih atoma. Struktura molekula može biti normalna, razgranata ili ciklička. Prvi član alkena je etilen. Niži članovi reda su plinoviti, srednji članovi su tekućine a najviši članovi su čvrste tvari. Alkeni se prirodno nalaze u maloj koncentraciji u nekim sirovim naftama. Sinonimi: alkene series of hydrocarbons, olefin hydrocarbons, olefinic hydrocarbons, olefins; v. hydrocarbons. alkene series of hydrocarbons – alkeni, olefini, olefinski (etilenski) ugljikovodici, ugljikovodici olefinskog (etilenskog) reda, v. alkenes. alkynes – alkini, acetileni, acetilenski ugljikovodici, ugljikovodici acetilenskog (alkinskog reda). Nezasićeni alifatski ugljikovodici (unsaturated aliphatic hydrocarbons) s trostrukim vezama između ugljikovih atoma. Najpoznatiji članovi niza su acetilen i propin (metil acetilen). Sinonimi: acetylenes, acetylene series of hydrocarbons, alkyne series of hydrocarbons; v. hydrocarbons. alkyne series of hydrocarbons – alkini, acetileni, acetilenski ugljikovodici, ugljikovodici acetilenskog (alkinskog reda), v. alkynes. Alleghany orogeny – alegenska orogeneza. Proces nastanka gorja (tektonsko zbivanje) koji je deformirao stijene Provincije dolina i hrptova i susjednog ravnjaka Allegheny u središnjem i južnom dijelu planinskog sustava Appalachians. Starost alegenske orogeneze se ne može točno odrediti budući da nema graničnih
Alleghenian
pokrovnih slojeva. Pretpostavlja se da je glavna faza orogeneze bila u kasnom paleozoiku, ali su neke faze trajale do ranog trijasa. Drugi oblik pisanja termina: Allegheny orogeny. Alleghenian – alegen, alleghen. Stratigrafski kat srednjeg pensilvanija (Middle Pennsylvanian) provincijske skale u Sjevernoj Americi – iznad potsvila (Pottsvillian), a ispod konemoga (Conemaughian). Allegheny orogeny – alegenska orogeneza, v. Alleghany orogeny. alligator grab – krokodil-hvatalo, krokodil-grabilo. U operacijama instrumentacije – vrsta alatke za hvatanje i vađenje žičanog užeta iz bušotine. Spušta se u bušotinu (kanal bušotine) s otvorenim čeljustima koje se zatvore nakon hvatanja. allochem – alokem. Skupni termin za jedan od nekoliko varijeteta odijeljenih karbonatnih agregata koji služe kao grublja (krupnija) skeletna zrna u većini mehanički sedimentiranih vapnenaca, za razliku od sparitnog kalcita (obično cement) i karbonatnog muljnog matriksa (mikrit). Važni alokemi uključuju intraklaste veličine silta, pijeska i šljunka, oolite, pelete, grude i fosile ili fragmente fosila (karbonatni skeleti, ljušture itd.); v. orthochem. allochemical metamorphism – alokemijska metamorfoza (metamorfizam). Metamorfoza (metamorfizam) praćena dodavanjem (unošenjem) ili uklanjanjem (iznošenjem) materijala tako da se mijenja prosječan bruto kemijski sastav stijene. allochromatic – alokromatski. U mineralogiji – pojam za označavanje minerala koji je u svom čistom stanju bezbojan, ali je obojen zbog submikroskopskih uklopaka ili zbog elementa koji je postao dio kemijske strukture minerala, odnosno pojam koji se odnosi na mineral čija boja ne ovisi o kemijskoj prirodi samog minerala, nego je određena stranim, fino raspršenim primjesama; v. idiochromatic. allochthon, allochthone – alohton. (1) U sedimentologiji – masa pretaloženog sedimentnog materijala donesenog s udaljenih područja (materijala koji je postankom, podrijetlom iz udaljenih izvora). (2) U tektonici – masa stijena koja je tektonskim procesima premještena s mjesta svog prvobitnog zalijeganja, kao, na primjer, u navlačnim ljuskama (thrust sheet) ili tektonskim pokrovima (nappe). Mnoge alohtone stijene su bile premještene tako daleko od svog mjesta nastanka da se znatno razlikuju u facijesu i strukturi od stijena na kojima sada leže; v. autochthon. allochthonous – alohton. (1) Koji pripada alohtonu (v. allochthon). (2) Termin za ounačavanje ugljena ili treseta koji su nastali akumuliranjem biljnih ostataka premještenih (transportiranih) od mjesta na kojima su biljke prvobitno izrasle. (3) U geologiji – koji je postao (formirao se) ili se sreće na nekom drugom mjestu u odnosu na sadašnje mjesto, koji je donešen ili stran – stijena ili sediment koji su preneseni (transportirani) rasjednim kretanjima, gravitacijskim klizanjem velikih razmjera ili sličnim procesima na mjesto gdje se danas nalaze, na primjer, vapnenac pretežito građen od organskog materijala koji je premješten (transportiran) daleko od mjesta gdje su živjeli organizmi koji su taj materijal proizveli. Klizanja zemlje mogu stvoriti velike mase alohtonih stijena koje se obično razlikuju od autohtonih stijena po drugačijem sastavu. Rasjedi i bore također mogu razdvajati aloh-
35
allogenic
tone od autohtona. Termin je prvi put predložen vrlo davno za označavanje stijena koje su postale daleko od mjesta gdje sada zaliježu i po značenju je sličan pojmu alogen (v. allogenic), koji se prije odnosi na komponente nego na čitave formacije. (4) Pojam koji se odnosi na klastičnu naslagu građenu od materijala izbačenog iz kratera eksplozije ili kratera udarca u procesu njegova nastanka i pretaloženu u tom krateru ili njegovoj blizini, na primjer, breča odronjavanja (fallback breccia) u krateru od udara meteorita koja se sastoji od brojnih odlomaka (fragmenata) stijena metamorfoziranih djelovanjem udarne metamorfoze (metamorfizma) i materijala samog meteorita. (5) U petrologiji – pojam koji se odnosi na magmu ili magmatske komponente migme koji su uneseni izvana. (6) U tektonici – (a) Pojam koji se odnosi na alohton ili stijene alohtona, osobito na slojeve stijena koji su se otkinuli od svoje osnovice pri kretanju po blago nagnutim navlakama; (b) Pojam koji se odnosi na pomaknute (premještene) bore građene od stijena otkinutih od svoje osnovice. (7) Pojam koji se odnosi na rijeku koja teče u tuđem koritu (primjenjuje se u slučaju podzemnih tokova). allochthonous mantle – alohtoni pokrov. Rastresiti (nevezani) klastični materijal (loose debris) stijena ili tla koji je donesen (transportiran) s različitih mjesta na sadašnje mjesto, tj. materijal koji nije nastao na mjestu njegova sadašnjeg zalijeganja. alloclastic breccia – aloklastična breča. Breča koja je nastala lomljenjem (kidanjem) nevulkanskih stijena (nonvolcanic rocks) vulkanskim procesima ispod površine Zemlje. Sastoji se od odlomaka (fragmenata) starijih stijena u vulkanskoj osnovnoj masi. Tip vulkanske breče (v. volcanic breccia). allocyclicity – alocikličnost. Cikličnost u procesu sedimentacije koja se pojavljuje usljed promjena energije ili donosa materijala u sedimentacijski sustav. Uključuje pojave (mehanizme) kao što su izdizanje, spuštanje (slijeganje), klimatske varijacije, eustatičko kolebanje (promjena) nivoa mora i druge promjene izvan sedimentacijske tvorevine; v. autocyclicity. allodapic limestone – alodapski (alodapični) vapnenac. Vapnenac sedimentiran turbiditnim (mutnim) strujama. alloformation – aloformacija. Osnovna alostratigrafska jedinica (v. allostratigraphic unit). Može se potpuno ili djelomično podijeliti na aločlanove (v. allomember) ili može biti bez njih; v. allogroup. allogene – alogen, alotigen. Naziv za alogeni (v. allogenic) mineral ili alogenu komponentu stijene, na primjer, ksenolit u eruptivnoj (magmatskoj) stijeni ili valutica u konglomeratu. Sinonim: allothigene. allogenic – alogen, alotogen, alotigen. (1) U geologiji – koji je nastao ili se formirao na drugom mjestu, obično na velikoj udaljenosti od sadašnjeg mjesta. Termin se osobito rabi za komponente stijena i minerale koji su proizašli iz već postojećih stijena i bili preneseni (transportirani) na njihovo sadašnje mjesto sedimentacije i također za komponente stijena i minerala koji su nastali prije stijene koju sada djelomično čine (koja ih sadržava u obliku uklopaka) i koji su nastali na nekom drugom mjestu. Klastične sedimentne stijene (na primjer, pješčenjak) jesu alogene. Sinonimi: allothigenetic, allothigenic, allothigenous, allothogenic; v. authigenic. (2) U geologiji – koji
allogroup
se odnosi na vodotok čiji je izvor napajanja vodom znatno udaljen ili na vodotok koji dobavlja znatan dio svoje vode izvan svog površinskog drenažnog područja, na primjer, tok koji je nastao na aridnom ili glacijalnom području i teče kroz aridno ili pustinjsko područje. (3) U ekologiji – koji se odnosi na ekološku sukcesiju nastalu djelovanjem faktora što se pojavljuju izvan prirodne zajednice i koji mijenjaju sredinu njena prebivališta, na primjer, alogena dugotrajna suša; v. autogenic. allogroup – alogrupa. Alostratigrafska jedinica (v. allostratigraphic unit) po rangu iznad aloformacije (v. alloformation). Alogrupa se uvodi jedino ako je jedinica tog ranga bitna za objašnjenje geološke povijesti. Može se sastojati u cijelosti od imenovanih aloformacija ili, alternativno, može sadržavati jednu ili više aloformacija koje združene ne obuhvaćaju cijelu alogrupu. allomember – aločlan. Formalna alostratigrafska jedinica (v. allostratigraphic unit) po rangu ispod aloformacije (v. alloformation). allomeric – izomorfan, v. isomorphous. allomerism – izomorfija, izomorfizam, v. isomorphism. allomorph – (1) alomorf, dimorf, v. dimorph. (2) alomorf, polimorf, polimorfna modifikacija, v. polymorph. (3) alomorf, pseudomorfni mineral, v. pseudomorph. allomorphic – alomorfan, polimorfan, v. polymorphic. allomorphism – alomorfoza, paramorfoza, v. paramorphism. allomorphous – alomorfan, polimorfan, v. polymorphic. allophane – alofan, alofanit. Amorfni mineral gline, vodeni silikat aluminija. Mijenja se stajanjem od staklaste ili providne komponente glinovitog materijala do komponente sa zemljastim izgledom zbog gubitka vode. Boja mu je različita – snježnobijela, modra, zelena, smeđa, žuta – ili je bezbojan. Često se sreće u korama i tankim slojevima, rjeđe u stalaktitima. Sinonim: allophanite. allophanite – alofanit, alofan, v. allophane. allophanoid – alofanoid. Skupni naziv za mineral gline alofan, haloazit i morilonit. allostratigraphic unit – alostratigrafska jedinica. Stratiformno tijelo (tijelo oblika sloja) sedimentne stijene koje se može kartirati i koje je definirano i identificirano na bazi diskontinuiteta njegovih granica. Alostratigrafske jedinice (redoslijedom prema nižem rangu) jesu alogrupa (v. allogroup), aloformacija (v. alloformation) i aločlan (v. allomember). Osnovna jedinica je aloformacija. allothigene – alotigen, v. allogenic, 1. allothigenic – alotigen, v. allogenic, 1. allothigenous – alotigen, v. allogenic, 1. allothogenic – alotogen, v. allogenic, 1. allotherians (Allotheria, Multituberculata) – aloterije, multituberkulati, mnogokvržnjaci. Podrazred izumrlih mamalija (sisavaca, mammals). Stratigrafska rasprostranjenost: gornja jura-gornji eocen. allotrioblast – alotrioblast, ksenoblast, v. xenoblast. allotriomorphic – (1) alotriomorfan, ksenomorfan, v. xenomorphic. (2) alotriomorfan, anhedralan, v. anhedral, 3. allow – dopušteni kapacitet proizvodnje, v. allowable. allowable – dopušteni kapacitet proizvodnje. Maksimalna količina nafte i/ili plina koju bušotina, ležište ili polje (koncesija ili grupa koncesija) smije proi-
36
alluvial
zvesti tijekom danog vremena (dnevno ili mjesečno). Određuje se na bazi dubine bušotine (ležišta), proizvodnih mogućnosti bušotine, plinskog faktora (GOR) i gustoće mreže bušotina. Dodjeljivanje dopuštenih normi proizvodnje obavljaju državne regulativne agencije (sve savezne države SAD-a ne propisuju dopuštenu proizvodnju). Sinonimi: allow, permitted amount of production, permitted production; v. allowable production. allowable allocation formula – formula dodjeljivanja dopuštenih kapaciteta proizvodnje. Upute koje izdaje ovlaštena državna regulativna agencija za podjelu količine proizvodnje nafte i/ili plina (koju to tijelo odobrava za proizvodnju iz dane bušotine, ležišta ili polja, koncesije i/ili grupe koncesija) između svih operatora na polju tijekom danog perioda. Formula se bazira na veličini površine ležišta, broju bušotina i produktivnoj debljini ležišta. allowable days – dani proizvodnje dopuštenim kapacitetom. Broj dana u mjesecu tijekom kojih se nafta i/ili plin mogu proizvoditi u skladu s nalogom ovlaštene državne regulativne agencije. Sinonim: scheduled allowable days. allowable oil – dopuštena proizvodnja nafte. Maksimalna dnevna proizvodnja naftne bušotine koja je propisima dopuštena operatoru. allowable period – period proizvodnje dopuštenim kapacitetom. Vrijeme tijekom kojeg se može proizvoditi dopuštena količina nafte i/ili plina. allowable production – dopuštena proizvodnja (kontingent proizvodnje). Količina nafte ili plina koja je legalno dopuštena za proizvodnju iz bušotine tijekom danog perioda. Utvrđuje se kako bi se ograničila proizvodnja iz bušotina, ležišta ili polja; v. allowable. alloy steel – legirani čelik. Čelik koji je dobio određena izrazita svojstva dodavanjem jednog ili više elemenata koji se ne nalaze u ugljikovom čeliku (carbon steel) ili čelik u kojem je sadržaj mangana ili silicija veći od njihova sadržaja u ugljikovim čelicima. all-purpose spear – univerzalni unutarnji hvatač cijevi (spir), v. spear. alluvia – aluvije, naplavine, aluvijalni sedimenti. Oblik množine termina alluvium (v.). Alluvial – aluvij. Zastarjeli termin koji je R. James početkom 19. stoljeća (osnivajući se na učenju njemačkog geologa i mineraloga A. G. Wernera koncem 18. stoljeća) dodijelio grupi ili seriji stijena građenih od nekonsolidiranih (nevezanih, necementiranih) ili slabo konsolidiranih šljunaka, pijesaka, glina i treseta. Vjerovalo se da su takve stijene nastale (formirale se) nakon povlačenja oceana s kontinenta. alluvial – aluvijalan, naplavljen, nanesen, naplavni, nanosni. (1) U sedimentologiji – (a) Koji se odnosi na subaeralnu (kao suprotnost submarinskoj) sredinu, djelovanje ili produkte struja ili rijeka na njihovoj poplavnoj ravnici i obično sadrži klastične sedimente i razlikuje se od subakvatske sedimentacije (u jezerima, morima ili oceanima) i fluvijalne sedimentacije niske energije. Sedimenti istaloženi u aluvijalnoj sredini mogu biti pod utjecajem visoke energije taloženja (na primjer, brze poplavne vode) i mogu biti slabo sortirani ili kaotični. (b) Koji se odnosi na naplavinu (nanos, aluviju) ili je građen (sastavljen) od nje ili je taložen rijekom ili vodom tekućicom, na primjer, aluvijalna glina (alluvial clay) ili aluvijalna
alluvial apron
vododijelnica ili razvođe (alluvial divide). Sinonimi: alluvian, alluvious. (2) Pojam koji se odnosi na mehaničko-sedimentno (nanosno) rudno ležište koje je nastalo (formiralo se) djelovanjem tekućih voda (alluvial placer), na primjer, u kanalu rijeka (stream channel) ili aluvijalnoj lepezi (alluvial fan). Pojam se također odnosi na dragocjene minerale koji su vezani s aluvijalnim rudnim ležištima, na primjer, dijamant, zlato. alluvial apron – bahada, v. bajada. alluvial bench – bahada. Vrlo stari termin kojim se označavala geološka tvorevina danas nazvana bajada (v.). alluvial cone – aluvijalni konus. Aluvijalna lepeza (v. alluvial fan) s vrlo strmim padinama. Obično je viši i uži nego lepeza i sastoji se od grubljeg i debljeg materijala koji je vjerojatno bio istaložen većim vodotocima. Termin alluvial cone se katkada rabi kao sinonim termina alluvial fan (aluvijalna lepeza). Sinonimi: cone delta, cone of dejection (v.), cone of detritus, debris cone (v.), dry delta, hemicone. alluvial deposit – aluvijalni sediment, aluvija, v. alluvium, 1. alluvial fan – aluvijalna lepeza. Niska, raširena, relativo ravna ili blago nagnuta masa rastresitog (rahlog) stijenskog materijala (klastičnog kršja ili detritusa), oblikom nalik na otvorenu lepezu ili isječak stošca, istaloženog vodotokom (ponajprije u područjima s poluaridnom klimom) na mjestu gdje on istječe iz uske planinske doline na ravnicu ili široku dolinu ili gdje je pritok blizu ili na ušću u glavni vodotok. Sedimenti aluvijalne lepeze su općenito karakterizirani gradacijom od grubljeg (krupnijeg) materijala na vrhu do finijeg materijala u podnožju. Aluvijalne lepeze se obično dijele na podokoliše lepeza (fan subenvironment): (a) bliski (proksimalni) podokoliš (proximal fan subenvironment); (b) središnji (srednji) podokoliš (mid-fan subenvironment), i (c) udaljeni (distalni) podokoliš (distal fan subenvironment). U vertikalnim sekvencijama bliskih podokoliša aluvijalnih lepeza dominiraju šljunčani sedimenti sa sporednim pješčanim sedimentima, dok u sekvencijama središnjih i udaljenih podokoliša rastuće dominira pijesak. Permeabilnost i poroznost aluvijalnih lepeza znatno variraju ovisno o procesu sedimentacije (taloženja). Općenito, talozi riječnih tokova imaju veću permeabilnost i poroznost od detritnih taloga i taloga muljevitih tokova. Finije zrnasti i bolje sortirani talozi distalnih lepeza imaju visoku permeabilnost i poroznost. Srednji i distalni dijelovi lepeze imaju vjerojatno bolju kvalitetu ležišta od proksimalnih dijelova. Orijentirana permeabilnost aluvijalnih lepeza je slabo poznata, ali je za očekivati da će paleokanali biti putanje prioritetnog strujanja. Sinonimi: detrital fan, dry delta, talus fan. alluvial fan deposits – sedimenti (taložine) aluvijalnih lepeza, v. alluvial fan. alluvial fan reservoir – ležište u aluvijalnoj lepezi, v. alluvial fan. alluvial fill – aluvijalna ispuna. Aluvijalni sediment (aluvija, naplavina – deposit of alluvium) koji ispunjava dolinu rijeke. Njegova je debljina znatno veća od dubine rijeke. Čini pojedinačnu stratigrafsku jedinicu. alluvial flat – mala aluvijalna (riječna) ravnica. Uska aluvijalna ravnica (v. alluvial plain) koja obrubljuje rijeku
37
alluvium
i na kojoj se taloži aluvija (naplavina) za vrijeme poplava. Sinonim: river flat (v.) alluvial plain – aluvijalna (riječna) ravnica. Ravno ili blago nagnuto područje ili malo valovita površina formirani ekstenzivnom sedimentacijom aluvije (naplavine). Obično graniči s rijekom koja je periodično poplavljuje. Može se nalaziti na vodoplavnoj (poplavnoj) ravnici, delti ili aluvijalnoj lepezi. Sinonimi: aggraged valley plain (v.), bajada (v.), river plain, wash plain (v.), waste plain. alluvial slope – aluvijalna padina. Padina planina građena od aluvije (naplavine) koja prelazi u ravnicu ili dno doline; aluvijalna površina s nedovoljno jasno izraženom formom aluvijalne lepeze (v. alluvial fan) ili bahade (. bajada). alluvial talus – aluvijalni sipar (plazina, osulina). Akumulacija fragmenata (odlomaka) stijena najrazličitije veličine ili oblika koja se formira tijekom i nakon jakih kiša spiranjem materijala oborinskim vodama, bujicama i otopljenim snijegom i njegovim transportiranjem po vododerinama, jarcima ili brazdama na površinama litica ili spiranjem sa strmih stjenovitih padina. Veći stijenski fragmenti se skupljaju na vrhu sipara, a finiji dolaze na dno kao minijaturni detritni tok (tok stijenskog kršja – debris flow). alluvial terrace – aluvijalna terasa. Riječna terasa (v. stream terrace) sastavljena (građena) od nekonsolidirane (necementirane) aluvije (naplavine), uključujući šljunak, i formirana obnovljenim urezivanjem pomlađenog vodotoka u dno doline ili kasnijim prekrivanjem terase aluvijom. Sinonimi: built terrace, drift terrace, stream-built terrace. alluvian – aluvijalan, v. alluvial, 1. alluviation – naplavljivanje. (1) Subaeralno taloženje ili formiranje aluvije (naplavine) ili aluvijalnih formi, na primjer aluvijalni konus (alluvial cone) ili aluvijalna lepeza (alluvial fan), na mjestima gdje se brzina vodotoka smanjuje ili je vodotok prepriječen. Proces naplavaljivanja aluvije vodotokom duž njegova korita ili proces pokrivanja ili ispunjavanja površine aluvijalnim sedimentima. (2) Proces taloženje suspendiranih čvrstih (krutih) čestica u struji vode (najprije najkrupnijih i najtežih čestica i zatim čestica najfinijeg mulja) kada se smanjuje brzina struje. alluvion – (1) podlokavanje, podronjavanje. Spiranje obala morem ili rijekom. (2) izlijevanje, razlijevanje. Poplava ili potapanje, osobito kada se u vodi nalazi velika količina suspendiranog materijala. (3) aluvija, naplavina. Materijal nataložen pri poplavi (zastarjeli sinonim termina alluvium). (4) naplavljivanje (nanošenje) zemlje. Nastanak novih dijelova kopna (zemljišta) kao rezultat postupne i postojane ili jedva primjetljive djelatnosti tekuće vode (vodotoka) ili valova i struja. Također naplavljena (nanešena) zemlja. (5) blatni vulkanski potok. Zastarjeli naziv za blatni potok vulkanskog pepela i konsolidirane (cementirane) sedimente takvih potoka. alluvious – aluvijalan, v. alluvial, 1. alluvium – aluvija, naplavina, aluvijalni sediment. (1) Opći termin koji se rabi za označavanje gline, silta, pijeska, šljunka ili drugog sličnog nekonsolidiranog (rastresitog) i slabo sortiranog klastičnog (detritnog) materijala istaloženog tijekom relativno nedavnog geološkog vremena vodotokom ili drugom masom tekuće vode u obliku sortiranog ili polusortiranog
alluviums
sedimenta u koritu vodotoka, na njegovu vodoplavnom području ili u delti u obliku konusa ili lepeze u podnožju planinske padine. Termin se osobito odnosi na sedimente finozrnaste teksture (silt ili siltna glina) koji su se istaložili u vrijeme poplava. Termin je prvobitno uključivao podvodne (subakvatske) sedimente u morima, estuarima, jezerima i malim vodenim bazenima. Sinonimi: alluvial, alluvial deposit, alluvion. (2) U praksi bušenja – termin koji se nepravilno rabi za označavanje razdrobljene zemljaste stijene koja zaliježe neposredno ispod sloja tla i iznad tvrdih neporemećenih (nerazdrobljenih) temeljnih stijena. alluviums – aluvije, naplavine, aluvijalni sedimenti. Oblik množine termina alluvium (v.). almandine-amphibolite facies – almandinsko-amfibolitski facijes. Potpodjela amfibolitskog facijesa (v. amphibolite facies) kako bi se razlikovale visokotlačne asocijacije od niskotlačnih koje su nazvane rogovačin-rožnački facijes (v. hornblende-hornfels facies). Termin je kasnije napušten u korist amfibolitskog facijesa iako je zadržan termin rogovačin-rožnački facijes. along hole depth (ADH) – dubina duž kanala bušotine. Udaljenost duž putanje kanala bušotine od referentne točke mjerenja (na primjer, radnog podišta ili platforme bušaćeg tornja) do točke u kanalu bušotine. alongshore – duž obale, uz obalu. Koji prolazi duž obale ili uz obalu, na primjer, nanos duž obale (alongshore drift) ili struja duž obale (alongshore current); v. longshore. alpha – alfa. (1) U mineralogiji – prefiks koji se odnosi na jedan od dvaju ili na jedan od više minerala bliskih jedan drugom i koji upućuje na njegovu fizikalnu strukturu (svojstva) – osobito polimorfne modifikacije. Alfa-mineral je stabilan pri temperaturi koja je niža od temperatura njegova beta i gama polimorfa, na primjer, alfa-kristobalit (niskotemperaturna tetragonska modifikacija ili faza kristobalita). Neki mineralozi, međutim, rabe prefiks alfa suprotno toj konvenciji – za označavanje visokotemperaturne faze, na primjer, alfa-karnegit (varijetet karnegita kubične singonije) stabilan je pri temperaturi višoj od 690 °C; v. beta, gamma. (2) U kristalografiji – (a) Najmanji indeks refrakcije (loma) u dvoosnom kristalu. (b) Kut između kristalografskih osi b i c, v. beta, gamma. (3) U karotaži – (a) Simbol (α) omjera (odnosa) pseudostatičkog spontanog potencijala (PSP – v. pseudostatic spontaneous potential) i statičkog spontanog potencijala (SSP – v. static spontaneous potential). Omjer PSP/SSP se naziva faktorom redukcije spontanog potencijala (spontaneous potential reduction factor, SP reduction factor). (4) U seizmičkoj prospekciji – omjer (odnos) duljine rasporeda geofona (array length) i dubine (depth). alpha map – alfa karta izopaha. Karta efektivnih debljina čistog (neglinovitog) pijeska u formaciji. Distribucija čistih pijesaka se računa prema mjerenju spontanog potencijala (v. spontaneous potential) i bazira se na opažanju da će postojanje šejla u formaciji umanjiti odziv spontanog potencijala. Izračunava se vrijednost statičkog spontanog potencijala (SSP – v. static spontaneous potential) za čisti pijesak i odabere se proizvoljna granična vrijednost
38
alpine
parametra alfa (omjer pseudostatičkog spontanog i statičkog spontanog potencijala, omjer PSP/SSP), na primjer, 50% ili 75%, na bazi regionalnog historijata proizvodnje. Konstruiraju se debljine ležišta s odzivom spontanog potencijala većim od granične vrijednosti parametra alfa. alpha-particle recoil tracks – staze odskoka alfa-čestica. Tragovi (putanje) radijacijskog oštećenja u čvrstoj tvari uzrokovanog odskokom jezgara koji prati alfaraspad uranovih i torijevih primjesa. Te staze su slične fisijskim stazama (fission tracks), ali su znatno manje po veličini i brojnije su. Na bazi gustoće staza, koja se obično određuje elektronskim mikroskopom, i također prema sadržaju urana i torija u uzorku može se odrediti starost. Sinonim: alpha-recoil tracks. alpha processing – alfa-obrada. U karotaži – postupak obrade podataka karotaže u kojem se kombinira mjerenje visoke točnosti ali male preciznosti s drugim mjerenjem iste veličine koje je visoke preciznosti ali male točnosti kako bi se dobio bolji rezultat nego u slučaju obrade samo jednog ili samo drugog mjerenja. Alfa-obrada podataka se primjenjuje radi poboljšanja vertikalne rezolucije neutronske karotaže poroznosti i drugih dvodetektorskih nuklearnih karotaža. Detektor koji je blizu izvora ima bolju preciznost od udaljenijeg detektora jer reagira preciznije na vertikalne promjene, ali je manje točnosti budući da na njega više utječe sredina kanala bušotine. Alfa-obrada matematički superponira brze promjene bliskog detektora na spore promjene točnog udaljenijeg detektora i tako se dobiva točna karotaža (mjerenje) s visokom vertikalnom rezolucijom. Metoda obrade se također primjenjuje za poboljšavanje rezultata ugljikovo-kisikove karotaže i impulsnog neutronskog spektroskopskog mjerenja. alpha quartz – alfa-kvarc, niskotemperaturni kvarc. Polimorfna modifikacija kvarca koja je stabilna pri temperaturi nižoj od 573 °C i koja ima vertikalnu os trostruke simetrije i tri horizontalne osi dvostruke simetrije i čiji je indeks refrakcije (loma) viši i dvolom jači nego beta-kvarca (v. beta quartz). Alfa-kvarc se sreće kao komponenta u brojnim varijetetima eruptivnih (magmatskih), metamorfnih i sedimentnih stijena te u žilama, geodama i velikim pegmatitima. Sinonim: low quartz. alpha-recoil tracks – staze odskoka alfa-čestica, v. alpha-particle recoil tracks. Alpides – Alpidi. Veliki istočno-zapadni orogenetski pojas (područje alpinskog nabiranja – Alpine folding) ili sustav mladog nabranog gorja (uključujući Alpe i Himalaje) koji se proteže od Španjolske do južne Azije. Većina nabiranja se zbivala u tercijaru. Sinonim: Alpine-Himalayan belt. alpine – alpski, alpinski. (1) U strukturnoj geologiji – opći termin koji se rabi za označavanje planinskog reljefa (topografije), morfoloških i strukturnih osobitosti koji po svojoj grandioznosti i kompleksnosti sliče karakterističnim osobitostima europskih Alpa bez obzira na starost i mjesto tako opisanih planina i osobitosti. (2) U geomorfologiji – koji se odnosi na europske Alpe, karakterizira ih ili nalikuje na njih ili na druge impozantne planine ili planinske sustave, osobito na takve koji su toliko modificirani intenzivnom glacijalnom (ledenjačkom) erozijom da se sastoje od šiljastih planinskih vrhova, cirkova,
alpine glacier
piramida itd., na primjer, alpsko jezero (alpine lake) koje je nastalo (formiralo se) kao rezultat glacijalne erozije i smješteno je duž granice ili unutar granica visokoplaninskog područja. (3) U ekologiji – koji je karakterističan ili opisuje planinska područja koja leže između granica šuma i snijega. Također se primjenjuje na klimu, floru, reljef, ekološke sustave itd. U manje strogom smislu termin se odnosi na visoka izdignuća i hladnu klimu. alpine glacier – alpski (dolinski) ledenjak. Svaki ledenjak na planinskom hrptu (visokoplaninski ledenjak), osim ledene kape (ice cap) ili ledenog pokrova (ice sheet). Obično nastaje u cirku (karu) i može skliznuti u dolinu koju je prethodno izdubio planinski potok. Sinonimi: mountain glacier (v.), valley glacier (v.). Alpine-Himalayan belt – Alpidi, v. Alpides. Alpine orogeny – alpinska (alpinotipna) orogeneza. Termin koji označava relativno mlada orogenetska zbivanja u južnoj Europi i Aziji kojima su stijene, koje izgrađuju Alpe i ostali dio alpskog orogenetskog pojasa, bile silno deformirane. U alpsku orogenetsku eru H. Stille je uključio sva orogenetska zbivanja od jure do kraja tercijara, ali većina geologa ograničava trajanje te ere do tercijara s brojnim epizodama različitog intenziteta od jednog mjesta do drugog sa završetkom tijekom miocena ili pliocena. alpinotype tectonics – alpinotipna tektonika, ortotektonika. Tektonika orogenetskih pojaseva, bez obzira na starost, koji su se formirali na mjestu konvergentne granice ploča (na mjestu ortogeosinklinala po starijoj terminologiji). Takvi pojasevi su u svojim unutarnjim zonama (dijelovima) karakterizirani dubinskim plastičnim nabiranjem i plutonizmom, a u vanjskim zonama formiranjem navlaka i, kao rezultat, pojavom šarijaža, tektonskih ljusaka i gusto nagomilanih bora. Sinonim: orthotectonics. alteration – alteracija, promjena, mijenjanje. U petrologiji – (1) Svaka fizikalna ili kemijska promjena (mijenjanje) mineralnog sastava stijene, osobito djelovanjem hidrotermalnih otopina. Također sekundarna, tj. supergena, promjena stijena ili minerala. Alteracija se katkada razmatra (smatra) kao jedna faza metamorfoze (metamorfizma), ali se obično razlikuje od nje jer je slabija i obuhvaća manju površinu nego metamorfoza. (2) Promjena kemijskog ili mineralnog sastava stijene nastala trošenjem (raspadanjem). altered rock – izmijenjena (promijenjena) stijena. Stijena čiji je kemijski i mineralni sastav pretrpio promjene od vremena njena prvobitnog formiranja. altered zone – izmijenjena zona formacije. U karotaži – zona formacije u okolišu kanala bušotine, debljine nekoliko centimetara, u kojoj je brzina širenja zvučnog vala pod utjecajem impregnacije bušaćom isplakom ili rasterećenja naprezanja ili jednog i drugog. Brzina širenja zvučnog vala u stijeni koja je u neposrednoj blizini (okolišu) kanala bušotine može biti znatno manja od brzine u netaknutoj formaciji. Za mjerenje brzine širenja zvučnog vala u formaciji trebalo bi primijeniti pribor za akustičku karotažu s većom udaljenošću (razmakom) između predajnika i prijamnika (oko 3 do 4,5 metra ili 10 do 15 stopa) nego što je kod standardnog pribora (razmak oko 0,9 do 1,5 metar ili 3 do 5 stopa). alternate completion – završno opremanje bušotine za proizvodnju iz najdubljeg ležišta prema najplićem. Tip
39
aluminosilicates, alumino-silicates
završnog proizvodnog opremanja bušotine u kojem proizvodnja počinje iz najdubljeg intervala ili ležišta i nakon njegova iscrpljenja i izolacije (jednostavnom operacijom alatkom koja se u bušotinu spusti čeličnim užetom tako da otpada potreba za remontnim postrojenjem) prelazi se na proizvodnju iz gornjeg, plićeg ležišta ili intervala. Taj tip završnog proizvodnog opremanja bušotina se primjenjuje na područjima gdje su remontni radovi na bušotinama skupi jer otpada potreba za angažiranjem remontnih postrojenja (najčešće na podmorskim bušotinama). Moguće je i dvozonsko opremanje bušotina za proizvodnju iz najdubljeg ležišta prema najplićem. alternate gas-water displacement – izmjenično istiskivanje nafte plinom i vodom, istiskivanje nafte izmjeničnim injektiranjem plina i vode, v. water-alternatinggas flood. alternate gas-water injection – izmjeničmo injektiranje plina i vode, v. water-alternating-gas flood. altiplanation – altiplanacija. Grupa erozijskih procesa (uključujući soliflukciju i s njom povezano kretanje masa) koji teže izravnati reljef (formirati ravne ili terasaste površine). Takvi procesi su osobito aktivni na znatnim visinama i visokim geografskim širinama gdje dominiraju periglacijalni procesi; v. cryoplanation, equiplanation. alternating-field demagnetization – demagnetizacija u izmjeničnom magnetskom polju. Proces progresivne (djelomične) demagnetizacije (progressive demagnetization) izlaganjem uzoraka stijene izmjeničnim magnetskim poljima (AC field) čija se veličina postupno smanjuje do nule. Uklanjaju se uglavnom nestabilne komponente prirodne rezidualne magnetizacije. Sinonim: AC demagnetization. alternating water-gas flood – izmjenično istiskivanje nafte vodom i plinom, istiskivanje nafte izmjeničnim injektiranjem vode i plina, v. water-alternating-gas flood. altitude – (1) nadmorska visina. Vertikalna udaljenost (razmak po vertikali) nivoa, točke ili objekta (smatranog kao točka) iznad ili ispod površine Zemlje mjerena od danog repera, obično srednjeg nivoa mora. Visina je pozitivna ako se točka ili objekt nalazi iznad reperne linije, a negativna ako su ispod nje. Sinonim termina altitude je termin elevation (elevacija) kada je riječ o udaljenosti iznad nivoa mora. (2) visina. (a) Vertikalni kut (kut izmjeren u vertikalnoj ravnini) između horizontalne ravnine na kojoj se nalazi opažač i bilo koje više točke, na primjer, vrha. (b) Kod fotografskog snimanja – udaljenost po vertikali od neke točke očitanja (obično srednjeg nivoa mora) do točke ili objekta u prostoru koj se nalaze iznad površine Zemlje. alum – obični alaun, alaun, stipsa. Dvostruka sol kalijskog i aluminijskog sulfata, kristalni spoj bijele boje ili bezbojan, trpkog slatkasto-kiselog okusa. Topljiv je u hladnoj vodi, vrlo topljiv u vrućoj vodi i netopljiv u etanolu i acetonu. Primjenjuje se kao koloidni flokulant u tehnologiji pročišćavanja otpadnih voda. Sinonim: potash alum, potassium alum. alum earth – alaunski šejl (škriljavac), v. alum shale. aluminosilicates, alumino-silicates – alumosilikati. Minerali u kojima aluminij zauzima isti položaj u njihovoj kristalnoj strukturi kao i silicij (u kojima aluminij supstituira silicij u SiO4-tetraedru). Najraši-
aluminum activation log
reniji alumosilikati sedimentnih stijena su glinenci (feldšpati), minerali gline, tinjci i drugi. aluminum activation log – aktivacijska karotaža po aluminiju. Mjerenje masene koncentracije aluminija u formaciji. Aluminij-27 se može aktivirati zahvatom neutrona relativno niske energije iz kemijskog izvora kako bi se proizveo izotop aluminij-28 čije je vrijeme poluraspada 2,3 minute. Aluminij-28 emitira gamazračenje koje se lako detektira. Spektrometrom prirodnog gama-zračenja se detektira zračenje aluminija-28 zajedno s drugim prirodnim gama-zračenjima. Prema razlici prirodnog gama-spektra izmjerenog prije aktivacije i gama-spektra izmjerenog nakon aktivacije može se procijeniti sadržaj aluminija u formaciji. Aluminij je relativno direktni indikator volumena (sadržaja) gline u formaciji budući da su minerali gline alumosilikati (silikati aluminija). aluminum drillpipe (drill pipe) – aluminijska bušaća šipka. Bušaća šipka izrađena od aluminijske legure. Prednosti takvih šipki su manja težina (što znatno smanjuje težinu kolone bušaćih šipki – katkada do 50%) i visoka čvrstoća. Međutim pogonski problemi u uporabi tih bušaćih šipki su općenito veći od prednosti zbog pretjeranog habanja tijela i spojnica šipki. Osim toga, budući da je aluminijska bušaća šipka elastičnija od čelične, ona je više izvrgnuta uzdužnom izvijanju i oštećenjima od udaraca. Korodiraju pri mnogim normalnim uvjetima bušenja. Također, teže je izvoditi operacije hvatanja aluminijskih šipki. aluminum stearate – aluminij-stearat, aluminij-tristearat. Kemijski spoj, sol aluminij-hidroksida i stearinske kiseline (stearic acid). Netopljiv je u vodi, a topljiv u uljima. Pomiješan s uljem (na primjer, dizelskim uljem) i raspršen po površini zapjenjene vodene isplake (isplake na vodenoj bazi) potpomaže izbijanje plinskih mjehurića iz isplake. alum schist – alaunski šejl (škriljavac), v. alum shale. alum shale – alaunski šejl (škriljavac). Glinovita, često karbonatna stijena impregnirana alaunom, Prvobitno sadrži sulfide željeza (pirit, markazit) koji pri razlaganju stvaraju sulfatnu (sumpornu) kiselinu koja reagira s aluminijskim i kalijskim komponentama stijene formirajući sulfate aluminija. Sinonimi: alum earth, alum schist, alum slate. alum slate – alaunski šejl (škriljavac), v. alum shale. alveolar weathering – alveolarno (saćasto) trošenje (raspadanje), v. honeycomb weathering. alveolinids (Alveolinidae) – alvaeolinide. Porodica foraminifera (krednjaka, foraminiferans). Karakterizirane su neperforiranom, porculanastom, aksijalno izduženom kućicom (test) koja može biti polucilindričnog, vretenastog, elipsoidalnog ili sferičnog oblika. Iako ta skupina foraminifera oblikom sliči fuzulinidima (fusulinids), one nisu genetski povezane. Stratigrafska rasprostranjenost: donja kreda-danas. amagmatic – amagmatski. Pojam koji označava da neka struktura, područje ili proces nisu povezani s magmatskom aktivnošću. amargosite – amargozit. Trgovački naziv za bentonitnu glinu (bentonitic clay) koja se dobiva na području rijeke Amargosa u Kaliforniji. Sinonim za bentonit (v. bentonite). amber – (1) jantar, sukcinit. Tvrda, krta, obično žućkasta do smeđasta i prozirna ili providna fosilna smola (fossil resins) četinjača. Često sadrži uklopke inseka-
40
American Petroleum Institute (API)
ta i drugih organizama. Dobro se polira. Sreće se u aluvijalnim tlima, glinama i recentnim (suvremenim) sedimentima, u slojevima lignita i na nekim morskim obalama (na primjer, na obali Baltičkog mora). Sinonimi: bernstein, electrum, succinite. (2) jantar. Opći termin za označavanje grupe fosilnih smola koje sadrže znatnu količinu jantarne kiseline (succinic acid) i imaju vrlo varijabilne omjere C:H:O, na primjer almašit (almashite), simetit (simetite), delatinit (delatynite) i ambrozin (ambrosine). amber mica – magnezijski tinjac, flogopit, v. phlogopite. American Association of Petroleum Geologists (AAPG) – Američka udruga naftnih geologa. Najveća svjetska geološka organizacija utemeljena 1917. g. u Tulsi (Oklahoma), gdje joj je i današnje sjedište. Okuplja 16.000 članova u više od 80 zemalja (šest regionalnih sekcija i preko 50 pridruženih geoloških društava u SAD i svijetu). Zadaci udruge su unaprjeđivanje geološke znanosti (osobito u području nafte i prirodnog plina) i tehnologije proizvodnje ugljikovodika, širenje informacija i promicanje edukacije i profesionalnosti članstva. American Bureau of Shipping (ABS) – Američki ured brodarstva. Neprofitno nevladino društvo za klasifikaciju brodova (ship classification society) u SAD. Osnovano je 1862. g. (sadašnji naziv nosi od 1898. g.) sa sjedištem u New Yorku. Ured je utvrdio međunarodno prihvaćena pravila za projektiranje, gradnju, pregled i certifikaciju brodova, uključujući pokretna postrojenja za odobalno bušenje (offshore mobile drilling units). Ured ima predstavnike u 93 zemlje i do sada je klasificirao preko 10.000 brodova. American Gas Association (AGA) – Američka plinska udruga. Osnovana 1918. g. Okuplja blizu 200 lokalnih poduzeća koja opskrbljuju prirodnim plinom 56 milijuna ljudi te poslovne i industrijske organizacije širom SAD. Udruga zastupa interese svojih članova i njihovih klijenata i osigurava informacije i usluge koje promiču rast potražnje i ponude te sigurnu i pouzdanu isporuku prirodnog plina. Sjedište udruge je u Washingtonu, D.C. American Geological Institute (AGI) – Američki geološki institut. Neprofitna federacija koja okuplja 44 geoznanstvene i profesionalne udruge geologa, geofizičara i drugih geoznanstvenika i ima preko 100.000 članova. Institut osigurava informacije geoznanstvenicima i ima glavnu ulogu u jačanju geoznanstvenog obrazovanja. Osnovan je 1948. g. Sjedište je u Alexandriji (savezna država Virginia). American Geophysical Union (AGU) – Američki geofizički savez. Neprofitna organizacija geofizičara koja okuplja preko 45.000 članova iz 140 zemalja. Osnovana je 1919. g. Misija AGU-a je promoviranje znanstvenog izučavanja Zemlje i svemira oko nje i širenje rezultata javnosti, promoviranje suradnje među znanstvenim organizacijama koje su uključene u geofiziku i srodne discipline, započinjanje i sudjelovanje u istraživačkim geofizičkim programima i unaprjeđivanje raznih geofizičkih disciplina kroz znanstvene skupove, diskusije i publikacije. American Petroleum Institute (API) – Američki naftni institut. Neprofitna organizacija utemeljena 1919. g. Velika trgovinska asocijacija koja koordinira i promiče interese američke naftne industrije u njenim
american short ton
poslovima s vladama i drugim. Okuplja stručnjake cijelog svijeta iz svih industrijskih grana i osigurava zajednički forum za svoje članove preko kojeg oni mogu djelovati na poboljšanju usluga. Institut od svog osnutka sudjeluje u izradi normi i procedura za bušaću i proizvodnu opremu, razna mjerenja i ispitivanja te sigurnost. Sjedište instituta je u Washingtonu, D.C. american short ton – kratka (američka kratka, mala) tona, v. short ton. American Society for Testing and Materials (ASTM) – Američko društvo za ispitivanje i materijale. Osnovano 1898. g. u svrhu promicanja normizacije specifikacija i metoda ispitivanja u području tehnoloških materijala. Društvo danas ima preko 22.000 članova i objavilo je blizu 5.000 specifikacija za ispitivanja i praktičnih preporuka od kojih se mnoge odnose na naftnu industriju i na primjenu u odobalnom bušenju. Sjedište društva je u Philadelphiji. American Society of Mechanical Engineers (ASME) – Američko društvo strojarskih inženjera. Društvo profesionalnih inženjera osnovano 1880. g. sa sjedištem u New Yorku. Ima preko 65.000 članova. Objavljuje norme za naftnu industriju, osobito iz područja izrade konstrukcija i posuda pod tlakom. amides – amidi. Grupa (klasa) organskih kemijskih spojeva izvedenih iz amonijaka zamjenom jednog njegovog vodikova atoma (primarni amidi, primary amides), dvaju (sekundarni amidi, secondary amides) ili triju (tercijarni amidi, tertiary amides) kiselinskim radikalima. U naftnoj industriji amidi se primjenjuju kao emulgatori i površinski aktivni agensi (surfaktanti). amine/gas absorber tower – apsorpcijska kolona (apsorber) za obradu plina alkanolaminom. Vertikalna kolona s tavanima za uklanjanje kiselih plinova (sumporovodika, ugljik-dioksida) iz prirodnog plina postupkom apsorpcije otopinom alkanolamina – monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) i trietanolamina (TEA). amine/gas desulfurization unit – uređaj za desulfurizaciju (odsumporavanje) plina alkanolaminom, v. amine/gas desulfurizer. amine/gas desulfurizer – uređaj za desulfurizaciju (odsumporavanje) plina alkanolaminom. Apsorpcijska kolona (apsorber) za uklanjanje sumporovodika (odsumporavanje, desulfurizaciju) iz prirodnog ili rafinerijskog plina. Proces odsumporavanja rabi otopine alkanolamina (koncentracije 10 do 20%) triju tipova – monoetanolamina (MEA – u većini operacija jer ima najveći afinitet prema kiselim plinovima i potrebna je manja koncentracija/količina po jedinici volumena uklonjenog kiselog plina),dietamolamina (DEA) i trietanolamina (TEA). Sinonim: amine/gas desulfurization unit. amine gas sweetening – obrada plina aminima, v. alkanolamine sweetening. amines – amini. Grupa (klasa) organskih spojeva izvedenih iz amonijaka koji se tvore supstitucijom jednog njegovog vodikova atoma (primarni amini, primary amines, amino bases), dvaju (sekundarni amini, secondary amines, imino bases ) ili triju (tercijarni amini, tertiary amines, nitrile bases) organskim (ugljikovodikovim) radikalima. Amini imaju važnu primjenu u tehnologiji obrade prirodnog plina za
41
Amott wettability test
uklanjanje kiselih komponenata (sumporovodika, ugljik-dioksida). amine treating – obrada plina aminima, v. alkanolamine sweetening. amine unit – uređaj za obradu plina apsorpcijom aminom. Tip uređaja za uklanjanje sumporovodika, karbonil-sulfida i ugljik-dioksida iz prirodnog plina postupkom apsorpcije aminom. amianthus, amiantus – azbest. Sinonimni termin za azbest (asbestos) – osobito često se primjenjuje za fini svilasti varijetet, kao što je krizotil (chrysotile). ammonites (Ammonitida) – amoniti. Izumrli red cefalopoda (glavonožaca, cephalopods). Karakterizirani su debelom, vrlo ukrašenom kućicom (ornamented shell) i suturama (šavovima) s fino razdijeljenim režnjevima (lobes) i sedlima (saddles). Dobri fosili mezozojske ere. Stratigrafska rasprostranjenost: jurakreda. ammonoids (Ammonoidea) – amoniti. Izumrli podrazred cefalopoda (glavonožaca, cephalopods). Karakterizirani su vanjskom kućicom (external shell) koja je simetrična i plošno spiralna i ima nabubreli protokonh (bulbous protoconch), uglasto savijene septe (pregratke, septa) i uski rubni sifon (marginal siphuncle). Stratigrafska rasprostranjenost: donji devon-gornja kreda. amorphous – amorfan. (1) Termin kojim se označava mineral ili druga tvar koji nemaju kristalnu strukturu ili imaju toliko neuređeno unutarnje stanje da se ne pojavljuje karakteristična vanjska forma. Termin, međutim, ne isključuje postojanje stanovitog stupnja uređenosti. Suprotni pojam je kristalan (v. crystalline). (2) Zastarjeli termin koji se primjenjivao za opisivanje stijene koja zaliježe u obliku nestratificirane (neuslojene) ili klivažom neporemećene kontinuirane mase; v. massive. Amott wettability index – Amottov indeks močivosti, v. Amott wettability test. Amott wettability test – Amottova metoda ispitivanja močivosti. Laboratorijska metoda određivanja močivosti ležišne stijene koja se osniva na mjerenju prirodnog upijanja nafte i vode jezgrom i prisilnog istiskivanja tih fluida iz jezgre. Postupak ispitivanja se sastoji od nekoliko koraka (faza): (1) istiskivanje nafte vodom iz jezgre dok se ne postigne rezidualno zasićenje naftom; (2) potapanje jezgre u naftu i mjerenje volumena vode istisnute iz jezgre spontanim upijanjem nafte; (3) istiskivanje vode iz jezgre naftom dok se ne postigne rezidualno zasićenje vodom i mjerenje ukupnog volumena istisnute vode (spontanim upijanjem nafte i prisilnim istiskivanjem vode naftom); (4) potapanje jezgre u slanu vodu i mjerenje volumena nafte istisnute iz jezgre spontanim upijanjem vode, i (5) istiskivanje preostale nafte iz jezgre vodom dok se ne postigne rezidualno zasićenje naftom i mjerenje ukupnog volumena istisnute nafte (spontanim upijanjem vode i prisilnim istiskivanjem nafte vodom). Tip (karakter) močivosti stijene se definira tzv. Amottovim indeksom močivosti (Amott wettability index), koji je jednak razlici omjera volumena nafte istisnute spontanim upijanjem vode (4. korak mjerenja) i ukupnog volumena nafte istisnute spontanim upijanjem vode i prisilnim istiskivanjem nafte vodom (5. korak mjerenja) i omjera volumena vode istisnute spontanim upijanjem nafte (2. korak
ampelite
mjerenja) i ukupnog volumena vode istisnute spontanim upijanjem nafte i prisilnim istiskivanjem vode naftom (3. korak mjerenja). Indeks močivosti varira od +1 za močivost vodom do –1 za močivost naftom (nulta vrijednost indeksa upućuje na neutralnu močivost stijene); v. imbibition method of wettability measurement, wettability measurement. ampelite – ampelit. Zastarjeli naziv za crni ugljeni ili bituminozni šejl (glineni škriljavac – black carbonaceous shale, bituminous shale). amphibians (Amphibia) – amfibije, vodozemci. Razred kralješnjaka (vertebrata, vertebrates). Hladnokrvni tetrapodi (cold-blooded tetrapods) koji dišu s pomoću škrga u ranom stadiju života, a plućima u kasnijim stadijima. Karakterizirani su vlažnom kožom u kojoj se nalaze brojne sluzne žlijezde (glandular skin). Tijekom embrionalnog stadija nemaju amnion (unutarnju embrionalnu ovojnicu, amnion). Stratigrafska rasprostranjenost: gornji devon-danas. amphibole – amfibol. (1) Mineral iz skupine tamnih stjenotvornih željezno-magnezijskih silikatnih minerala koji su tijesno srodni po strukturi (kristalnoj formi) i sastavu. Karakterizirani su vrpčastom strukturom – vrpce su beskonačni dvostruki piroksenski lanci tetraedara s omjerom silicij:kisik jednakim 4:11. Kristali amfibola su stupićasti ili vlaknasto prizmatični. Kalavost je dobra prizmatična u dva smjera koji su paralelni s plohama kristala i sijeku se pod kutovima oko 56° i 124°. Boja se mijenja od bijele do crne. Većina amfibola kristalizira u monoklinskom sustavu (singoniji), neki u rompskom ili triklinskom. Široko su rasprostranjena komponenta eruptivnih (magmatskih) i metamorfnih stijena (neki od njih su potpuno metamorfni ili sekundarni minerali) i po kemijskom sastavu su analogni piroksenima. (2) Mineral skupine amfibola (amphibole group), na primjer, rogovača ili hornblenda (hornblende), antofilit (anthophyllite), kumingtonit (cummingtonite), tremolit (tremolite), aktinolit (actinolite), ribekit (riebeckite), glaukofan (glaucophane), arfvedsonit (arfvedsonite). (3) Termin koji se katkada rabi kao sinonim za rogovaču ili hornblendu (v. hornblende). amphibolite – amfibolit. Kristaloblastična stijena (crystalloblastic rock) sastavljena uglavnom od amfibola i plagioklasa s malom količinom kvarca ili bez njega. S povećanjem sadržaja kvarca amfibolit prelazi u rogovačin plagioklasni gnajs (hornblende plagioclase gneiss). amphibolite facies – amfibolitski facijes. Skup asocijacija metamorfnih minerala (facijes) u kojem su bazične stijene (basic rocks) predstavljene rogovačom (hornblendom) i plagioklasom – plagioklas je oligoklas-andezin ili neki više kalcijski varijetet. Epidot i almandin su uobičajeno u amfibolitima. Pelitske asocijacije sadrže tinjce vezane s almandinom, staurolitom, kijanitom ili silimanitom, ali ne s andaluzitom ili kordijeritom. Amfibolitski facijes je tipičan za regionalnu dinamotermalnu metamorfozu (metamorfizam) pri srednjim i visokim tlakovima (između 3.000 i 8.000 bar) s temperaturama u rasponu od 450 °C do 700 °C. Postoji podjela amfibolitskog facijesa na kordijeritsko-amfibolitski (cordierite-amphibolite facies) i almandinsko-amfibolitski facijes (v. almandine-amphibolite facies). amphibolitization – amfibolitizacija. U petrologiji –
42
amplitude variation with offset (AVO)
unošenje amfibola (amfibolskog minerala) ili supstitucija njime. Nastanak amfibola u stijeni kao sekundarnog minerala (secondary mineral). amphidont – amfidontan. Termin za označavanje tipa brave (hinge) ljušturica ostrakoda (dvoljušturaca, ostracodes) koja se sastoji od triju elemenata od kojih su krajnji elementi zubi (teeth), ili jamice (sockets) na suprotnoj polovici ljušturice, a središnji element je podijeljen na jamicu sprijeda i izbočinu (bar) ili na zub i brazdu (groove) na suprotnoj polovici ljušturice. amphineurans (Amphineura) – amfineuri, pramekušci. Razred marinskih moluska (mekušaca, marine mollusks). Karakterizirani su spljoštenim tijelom (flattened body) koje je pokriveno s osam zglobnih dorzalnih (leđnih) pločica (articulated dorsal plates). amphipods (Amphipoda) – amfipodi, rakušci. Red rakova (crustaceans). Slični su izopodima (racima jednakonošcima, isopods) po tome što nemaju oklop (carapace) i imaju nestapkaste oči (unstalked sessile eyes), ali se od njih razlikuju po bočno spljoštenom tijelu (laterally compressed body), a ne po dorzoventralno spljoštenom (dorsoventrally compressed body). Stratigrafska rasprostranjenost: gornji eocen-danas. amphoteric surfactant – amfoterna površinski aktivna tvar (surfaktant). Organska molekula s pozitivno ili negativno nabijenom ili nenabijenom grupom koja je topljiva u vodi, za razliku od anionske (anionic), kationske (cationic) ili neionske (nonionic) površinski aktivne tvari (surfaktanta). amplitude – amplituda. (1) Amplituda analogna amplitudi oblika vala za simetrični, periodički sustav bora, tj. polovica ortogonalne udaljenosti između antiformnih i sinformnih anvelopnih ploha (enveloping surface). (2) Polovica visine vrha brijega vala (wave crest) iznad dna susjednog dola vala (wave trough). (3) U ekologiji – stupanj prilagodljivosti organizma ili grupe organizama njihovim okolnim sredinama. amplitude anomaly – anomalija amplitude, amplitudna anomalija. U seizmičkoj prospekciji – iznenadno lokalno povećanje ili smanjenje seizmičkog refleksa. Takve anomalije mogu upućivati na postojanje akumulacije ugljikovodika, ali također mogu biti uzrokovane geometrijskim fokusiranjem, fokusiranjem brzine, interferencijom, promjenom litologije, pogreškama u obradi podataka i drugim uzrocima. Anomalije amplitude koje upućuje na postojanje ugljikovodika mogu biti posljedica iznenadnih promjena akustičke impedancije (v. acoustic impedance), na primjer, kada plinonosni pješčenjak zaliježe ispod šejla (u tom slučaju se termin rabi sinonimno s terminom indikator ugljikovodika, hydrocarbon indicator). Anomalija porasta amplitude se katkada naziva svijetla točka (bright spot), a anomalija pada amplitude – tamna točka (dim spot). amplitude variation with offset (AVO) – promjena amplitude s odmakom. U seizmičkoj prospekciji – promjena amplitude seizmičke refleksije s promjenom udaljenosti između točke paljenja i seizmičkog prijamnika. Upućuje na razlike u litologiji stijena i sadržaj fluida u njima iznad i ispod horizonta refleksije. Analizom takve promjene amplitude (AVO analysis) određuje se debljina, poroznost, gustoća, litologija i sadržaj fluida. Analiza zahtijeva specijalnu obradu seizmičkih podataka i seizmičko modeliranje za određivanje svojstva stijene koja sadržava poznati
amygdale
fluid, nakon čega je moguće modelirati druge tipove sadržaja fluida. Plinonosni pješčenjak može pokazati rastuću amplitudu s promjenom udaljenosti do točke paljenja, dok sloj ugljena može pokazati opadajuću amplitudu. AVO analiza se pokazala uspješnijom u mladim i slabo konsolidiranim stijenama (na primjer, u Meksičkom zaljevu) nego u starijim i dobro cementiranim sedimentima. amygdale – mandula, v. amygdule, 1. amygdaloid – (1) amigdaloid, mandulasta stijena. Ekstruzivna (efuzivna) ili intruzivna eruptivna (magmatska) stijena (extrusive rock, intrusive rock) koja sadrži brojne mandule (plinske šupljine ili mjehuriće ispunjene sekundarnim mineralima – v. amygdule). (2) amigdaloidan, amigdaloidalan, mandulast. Pridjev za označavanje stijena koje sadrže brojne mandule. Sinonim: amygdaloidal. amygdaloidal – amigdaloidalan, mandulast. Termin za označavanje stijena koje sadrže mandule (v. amygdule) i za označavanje strukture takvih stijena. amygdule – mandula. Plinska šupljina ili mjehurić u eruptivnim (magmatskim) stijenama ispunjeni sekundarnim mineralima – kalcitom, kvarcom, kalcedonom ili zeolitom (ceolitom). U V. Britaniji se za mandulu običava rabiti termin amygdale i u tom slučaju se termin amygdule odnosi samo na male mandule; v. amygdaloid, amygdaloidal. anadiagenesis – anadijageneza. Faza dijageneze tijekom koje dolazi do kompakcije (zbijanja) i sazrijevanja taloga (faza kompakcije i sazrijevanja) – klastična sedimentna zrna ili kemijski sedimenti se tijesno spajaju jedni s drugima i litificiraju pri dubokom pokapanju (prekrivanju) stijena (do 1.000 metara). Karakterizirana je izbacivanjem (izlaženjem) i uzlaznom migracijom konatnih (reliktnih) voda i drugih nemagmatskih fluida (npr. nafte) i često često reduktivnim uvjetima. Može prijeći u metamorfozu (metamorfizam). Sinonim: middle diagenesis; v. epidiagenesis, syndiagenesis. anaerobic bacteria – anaerobne bakterije. Bakterije kojima uopće ili djelomično nije potreban slobodni kisik za životnu aktivnost (za razliku od aerobnih bakterija – v. aerobic bacteria) jer ga dobivaju redukcijom spojeva koji sadrže kisik. Pri određenim uvjetima u bušotini anaerobne bakterije mogu uzrokovati stvaranje kamenca u vodenim sustavima i nastanak sumporovodika iz sulfata. anaerobic decay – anaerobno raspadanje. Raspadanje (razlaganje) organskih supstancija (tvari) pri potpunom ili gotovo potpunom izostanku kisika. Konačni produkti raspadanja su obogaćeni ugljikom. anaerobic sediment – anaerobni sediment. Sediment koji je vrlo bogat organskim tvarima. Karakterističan je za neke fjordove i bazene u kojima je ograničena cirkulacija vode, što dovodi do potpunog ili gotovo potpunog izostanka kisika na površini sedimenta i obogaćivanja prirodnih voda sumporovodikom. analogous fields – slična polja. U tehnologiji razrade – polja sa sličnim svojstvima koja su u naprednijem stadiju razrade ili proizvodnje (iskorištavanja) od danog zanimljivog polja i koja mogu osigurati koncepcijsku pomoć pri interpretaciji manje količine podataka. analysis of production and reserve data – analiza podataka o proizvodnji i rezervama. Statistička anali-
43
anchor packer
za na bazi historijata proizvodnje i rezervi. Metoda procjene neotkrivenih resursa nafte i plina bazirana na statističkoj analizi parametara, kao što je kretanje proizvodnje i rezervi tijekom duljeg perioda. analytic group – analitička grupa (skupina). U stratigrafiji – litostratigrafska jedinica (rock-stratigraphic unit) koja se ranije klasificirala kao formacija, ali se sada smatra grupom (v. group) budući da se njene detaljnije podjele danas smatraju formacijama; v. synthetic group. anamorphism – anamorfoza, anamorfizam. Konstruktivna (intenzivna) metamorfoza (metamorfizam) u zoni anamorfoze (anamorphic zone) na znatnoj dubini u Zemljinoj kori, gdje dolazi do tečenja stijena i stvaranja kompleksnih minerala veće gustoće iz jednostavnih minerala manje gustoće djelovanjem procesa silikatizacije (silication), dekarbonizacije, dehidratacije i deoksidacije; v. katamorphism. anapsid reptiles – anapsidi, v. anapsids. anapsids (Anapsida) – anapsidi. Podrazred reptila (gmazova, reptiles). Karakterizirani su područjem temporalnog luka (roofed temporal region) u kojem nema sljepoočnih (temporalnih) otvora (temporal openings). Stratigrafska rasprostranjenost fosilnih anapsida: kasni paleozoik-rani mezozoik. Sinonim: anapsid reptiles. anaspids (Anaspida) – anaspidi, beštitnjače. Red izumrlih agnata (beščeljusnica, agnathans). Uključuje kralješnjake u slatkim i brakičnim vodama s jednim nosnim otvorom (one-nostril jawless vertebrates). Karakterizirani su izduljenim vretenastim tijelom i neproširenim štitom glave (head shield). Stratigrafska rasprostranjenost: srednji silur-gornji devon. anastomosing stream – anastomozna (prepletena) rijeka, v. braided stream. anatectic magma – anatektička magma. Magma koja se formirala kao rezultat procesa anatekse (pretaljivanja već postojećih stijena u velikoj dubini Zemlje – v. anatexis). anatexis – anateksa. Pretaljivanje već postojećih stijena u velikoj dubini Zemlje gdje vladaju visoke temperature pa na taj način stijene postaju magma. Termin je često praćen atributima poput intergranularan (međuzrnski), parcijalan, diferencijalan, selektivan ili potpun; v. diatexis, metatexis, palingenesis, syntexis. anchimetamorphism – anhimetamorfoza, anhimetamorfizam. Promjena mineralnog sastava stijena (sadržaja minerala u stijenama) pri temperaturama i tlakovima koji prevladavaju u području između površine Zemlje i zone prave metamorfoze (metamorfizma), tj. približno u zonama trošenja (raspadanja) i cirkulacije podzemnih voda (voda-temeljnica). anchor-handling boat – brod za razvlačenje sidrenih linija, v. anchor handling tug supply vessel. anchor-handling supply boat – brod za razvlačenje sidrenih linija, v. anchor-handling tug supply vessel. anchor-handling tug supply vessel – brod za razvlačenje sidrenih linija (polaganje sidara). Brod za izvođenje operacija pozicioniranja bušaćih brodova i platformi sidrenjem (za vučenje sidrenih linija i postavljanje sidara). Sinonimi: anchor-handling boat, anchor-handling supply boat, anchor-handling vessel. anchor-handling vessel – brod za razvlačenje sidrenih linija, v. anchor handling tug supply vessel. anchor packer – sidrena dubinska brtvenica (paker). Tip
anchor pattern
proizvodne dubinske brtvenice (v. production packer) koja brtvi djelovanjem težine kolone uzlaznih cijevi (tubinga) ili bušaćih šipki. Može se postaviti na bilo kojoj dubini u kanalu bušotine ili osloniti na njeno dno. Za uobičajenu primjenu (brtvljenje prostora između kolona zaštitnih i uzlaznih cijevi) sidreni se paker spušta u bušotinu i vadi iz nje s kolonom uzlaznih cijevi. Zbog načina primjene (oslanjanje na dno kanala bušotine) sidreni paker se također naziva pridnena dubinska brtvenica ili pridneni paker (bottom-hole packer). U bušotinama bez zaštitne kolone (casing) sidreni paker se može primijeniti za izolaciju podinske vode. anchor pattern – raspored sidara, v. mooring pattern. anchor pipe – sidrena cijev. Odsječak perforirane cijevi ispod dubinske brtvenice (pakera) pri ispitivanju (testiranju) slojeva alatkom koja se spušta u bušotinu s kolonom bušaćih šipki (metoda DST). Slojni fluidi struje u sidrenu cijev i kroz nju. Sinonim: tail pipe. anchor spread – raspored sidara, v. mooring pattern. andesine – andezin. Mineral iz skupine glinenaca (plagioklas), primarna komponenta srednjih eruptivnih (magmatskih) stijena, na primjer andezita i diorita. andesite – andezit. Tamnoobojena finozrnasta efuzivna (ekstruzivna) eruptivna stijena (extrusive rock) koja, u slučaju kada je portifiritska, sadrži fenokristale sastavljene u prvom redu od zonalnog natrijskog (kiselog) plagioklasa (osobito andezina) i jedan ili više mafitnih minerala (na primjer, biotit, rogovaču, piroksen). Osnovna masa stijene je u pravilu sastavljena od istih minerala kao fenokristali, iako plagioklas može biti kiseliji, a obično se nalazi i kvarc. Andezit je efuzivni (ekstruzivni) ekvivalent diorita (v. diorite). S porastom sadržaja alkalijskog glinenca (feldšpata) andezit prelazi u latit (latite) a s porastom sadržaja i alkalijskog glinenca i kvarca u dacit (dacite). andesite line – linija andezita. Geografsko-petrografska granica (geographic-petrographic boundary) između područja rasprostranjenosti stijena dviju petrografskih provincija – bazalta Atlantske petrografske provincije (Atlantske serije – v. Atlantic suite) i pretežito andezita Pacifičke petrografske provincije (Pacifičke serije – v. Pacific suite). Na zapadu se granica pruža od Aljaske do istočnog kraja Novog Zelanda i otoka Chatham, prolazi kroz Japan, skupinu otoka Mariani i Palau, Bismarckov arhipelag i otočja Fiji i Tonga. Istočna granica je manje jasno definirana, ali vjerojatno ide duž zapadnih obala Sjeverne i Južne Amerike. U južnom dijelu Pacifika granica nije praćena. Sinonim: Marshall line. anelasticity – neelastičnost. (1) U strukturnoj geologiji – neelastična relaksacija u vrijeme vrlo malih deformacija koje se obično izučavaju kao prisilne vibracije. (2) U seizmologiji – efekt apsorpcije (prigušivanja) seizmičke energije (seizmičkog vala). anemoclastic rock – anemoklastična stijena. Klastična stijena koja se pretežito sastoji od anemoklasta (odlomljenih fragmenata stijena koji su više ili manje zaobljeni djelovanjem vjetra). angiosperm plants – angiosperme, kritosjemenjače, v. angiosperms. angiosperm pollen – pelud (polen) angiospermi (kritosjemenjača). Reprodukcijske čestice veličine prašine koje ispuštaju angiosperme (kritosjemenjače, cvjetnice, flowering plants). Često se prenose vjetrom na
44
angle of incidence
velike udaljenosti i uobičajene su u sedimentima. Cvjetnice su se pojavile u kredi i egzistiraju i danas, a njihova pelud se rabi za određivanje starosti i sredina taloženja sedimentnih stijena; v. gymnosperm pollen. angiosperms (Angiospermae, Magnoliophyta) – angiosperme, kritosjemenjače. Odjel biljaka (razred viših sjemenjača) s pravim cvjetovima (true flowers) u čijem je središtu smještena plodnica (ovary) sa sjemenim zametcima. Stratigrafska rasprostranjenost: rana kreda (moguće i ranije)-danas. Sinonimi: angiosperm plants, flowering plants; v. gymnosperms. angle buildup (build-up) – povećanje (rast) kuta otklona kanala bušotine od vertikale, v. angle of buildup. angle dropoff (drop off ) – smanjenje (pad) kuta otklona kanala bušotine od vertikale, v. angle of dropoff. angle of approach – kut nailaska. U seizmičkoj prospekciji – oštri kut pod kojim fronta seizmičkog vala pada (dolazi) na površinu razdjela, kut koji fronta seizmičkog vala čini s površinom, smjer iz kojeg dolazi (nailazi) seizmički val, na primjer, padanje seizmičkog vala na sloj. Okomiti upad (normal incidence) jest slučaj kada je upadni kut (v. angle of incidence) jednak nuli, fronta vala paralelna s površinom, a njegova zraka okomita na površinu razdjela. angle of buildup – kut povećanja otklona kanala bušotine od vertikale. U procesu bušenja – promjena kuta otklona intervala kanala bušotine od vertikale po jedinici duljine kanala (u °/10 m ili °/100 ft) kada se povećava nagib kanala, v. angle of dropoff. angle of deflection – kut devijacije kanala bušotine, v. angle of deviation. angle of departure – kut izlaza. Oštri kut između strukturne ravnine i vertikalne ravnine geološkog poprečnog presjeka. Povezuje strukturu s vertikalnom ravninom, kao što je kut nagiba (angle of dip) povezuje s horizontalnom ravninom. Mjeri se u ravnini okomitoj na strukturne plohe u poprečnom presjeku. angle of deviation – kut devijacije kanala bušotine. U procesu bušenja – kut između iskrivljenog (crooked hole) ili koso usmjerenog (orijentiranog) kanala bušotine (deviated hole) i okomice, kut pod kojim smjer kanala bušotine odstupa od vertikale (kut otklona kanala bušotine od vertikale). Sinonimi: angle of deflection, angle of drift, drift angle. angle of dip – kut nagiba, v. dip. angle of drift – kut devijacije kanala bušotine, v. angle of deviation. angle of dropoff – kut smanjenja otklona kanala bušotine od vertikale. U procesu bušenja – promjena kuta otklona intervala kanala bušotine od vertikale po jedinici duljine kanala (u °/10 m ili °/100 ft) kada se nagib kanala smanjuje prema vertikali, v. angle of buildup. angle of emergence – kut izlaza. Kut koji čini zraka energije, na primjer seizmički val, s horizontalom i komplement je kuta upada (angle of incidence). Sinonim: emergence angle. angle of incidence – kut upada, upadni (Brewsterov) kut. U optici – oštri kut pod kojim zraka pada na liniju okomitu na površinu razdjela, oštri kut koji čini zraka energije (ray of energy), na primjer optičke, zvučne, seizmičke ili elektromagnetske, s normalom na površinu razdjela, na primjer, padanje seizmičkog vala na sloj. Okomiti upad (normal incidence) jest slučaj
angle of penetration
kada je kut upada jednak nuli, fronta vala paralelna s površinom, a njegova zraka okomita na površinu razdjela. Kut upada je komplement izlaznog kuta (angle of emergence). Zavisnost između kuta upada i kuta refrakcije (loma) opisuje Snellov zakon (Snell’s law). Sinonimi: Brewster angle, incident angle. angle of penetration – kut uronjavanja (poniranja). U geologiji – minimalni kut između strukturne ravnine i ravnine geološkog poprečnog presjeka koji je usporediv s kutom potonuća (angle of plunge) na geološkoj karti. angle of reflection – kut refleksije. U optici i seizmici – kut između smjera širenja vala, reflektiranog od površine, i linije koja je okomita (okomice) na površinu u točki refleksije. Sinonim: reflection angle. angle of refraction – kut refrakcije (prelamanja, loma). U optici i seizmici – kut između smjera širenja vala, refraktiranog (prelomljenog) od površine, i linije koja je okomita (okomice) na površinu u točki refrakcije (loma). Sinonim: refraction angle. angle of repose – kut mirovanja, kut prirodne kosine. Maksimalni kut nagiba, mjeren od horizontalne ravnine, pri kojem nevezani (rastresiti, rahli) materijal ostaje nepokretan na nakupinama sličnog materijala. Taj kut je nešto manji od kuta padine (kosine) pri kojem materijal počinje kliziti (v. angle of slide) i obično je za 5° do 10° manji od kuta unutarnjeg trenja istog materijala. Kut mirovanja materijala obično varira između 33° i 37° na prirodnim padinama (kosinama) i rijetko je manji od 30° ili veći od 39°. Zavisi od frikcijskih svojstava materijala i neznatno raste s povećanjem čestica i njihove uglatosti. Sinonim: angle of rest. angle of rest – kut mirovanja, v. angle of repose. angle of slide – kut klizanja. Minimalni kut padine (kosine), obično mjeren od horizontalne ravnine, pri kojem svaki nevezani (rastresiti, rahli) materijal, na primjer, zemlja (earth) ili sipar (talus) počinje kliziti. Nešto je veći od kuta mirovanja ili kuta prirodne kosine (v. angle of repose). angle of ultimate stability – kritični kut (kut stabilnosti) padine, v. critical slope angle. angle sub – zakrivljeni bušaći prijelaznik, v. bent sub. angle valve – kutni ventil. Ventil s ručnim upravljanjem čiji je izlazni otvor orijentiran pod pravim kutom (90°)prema njegovu ulaznom otvoru. Primjenjuje se za regulaciju strujanja fluida u cijevima. angular – uglat, uglast. Koji ima oštre uglove ili rubove. Termin se osobito često rabi za sedimentne čestice koje nisu zaobljene (izvaljane) ili su vrlo malo zaobljene i s oštrim rubovima i uglovima, poput blokova (fragmenata) s brojnim sekundarnim uglovima (15 do 30) i veličinom zaobljenosti od 0 do 0,15 (srednja vrijednost 0,125) ili, prema drugom autoru, između 0,17 i 0,25 (srednja vrijednost 0,21). Terminom angular se također označava razred zaobljenosti (izvaljanosti – v. roundness class) koji sadrži uglate čestice. angular cross-bedding – uglata kosa slojevitost. Kosa slojevitost karakterizrana time što se nagnuti slojevi pojavljuju u presjeku gotovo kao pravci koji sa ispod zaliježućom plohom (površinom) čine velike, oštre ili diskordantne kutove. Takav tip slojevitosti često podrazumijeva mehanizam sedimentacije vodom kao, na primjer, kosa slojevitost nastala bujicama (v. torrential cross-bedding); v. tangential cross-bedding.
45
anhydrock
angular discordance – kutna diskordancija, v. angular unconformity. angular drift – uglati nanos. Stijensko kršje (detritus) nastalo trošenjem (raspadanjem) pri intenzivnom djelovanju smrzavanja ispod zaliježućih i susjednih temeljnih stijena. angular fold – uglata bora, v. accordion fold. angularity – uglatost. U geologiji – oštrina uglova i rubova sedimentne čestice. Termin se često primjenjivao za označavanje svojstva sedimentne čestice, ali se to svojstvo danas češće naziva terminom zaobljenost (v. roundness). angularity test – ispitivanje otklona kanala bušotine, v. slope test. angular unconformity – kutna (strukturna) diskordancija (nesklad). U geologiji – diskordancija ili nesklad (v. unconformity) između dviju skupina stijena u slučaju kada njihove plohe slojevitosti nisu paralelne ili kada ispod zaliježuće starije stijene padaju (imaju nagib) pod drugim (različitim) kutom (obično strmijim) nego mlađi, iznad zaliježući slojevi. Specifičan slučaj diskordancije je kada mlađi pokrovni sedimenti zaliježu na erodiranoj površini prevrnutih ili nabranih starijih stijena. Katkada se to smatra tipom erozijskog nesklada (v. nonconformity). Sinonimi: angular discordance, clinounconformity (v.), structural unconformity; v. discordance, orogenic unconformity. anhedral – anhedralan. Termin čija primjena označava: (1) Kristal minerala koji nema razvijene vlastite vanjske kristalne plohe (iako njegova molekularna struktura može uzrokovati pojavljivanje takvih ploha) ili kristal minerala koji ima zaobljenu ili nepravilnu formu zbog tijesnog rasporeda zrna susjednih minerala tijekom kristalizacije ili prekristalizacije. (2) Klastično zrno (zrno klastičnog minerala) koje nema kristalne plohe, također kristal sedimentne stijene (na primjer, kristal kalcita u prekristaliziranom dolomitu) bez kristalnih ploha. (3) Oblik anhedralnog kristala – termin su prvobitno neki autori primijenili u vezi s komponentama eruptivne (magmatske) stijene radije nego sinonimne termine ksenomorfan (xenomorphic) i alotriomorfan (allotriomorphic) kako su oni bili prvobitno definirani; v. euhedral, subhedral. anhedron – anhedralni kristal. Kristal eruptivne (magmatske) stijene s nesavršenom formom (neograničen vlastitim kristalnim plohama, s formom koja je uvjetovana okružujućim, prethodno kristaliziranim mineralima); v. anhedral, euhedron. anhydrite – anhidrit. Rompski mineral iz skupine evaporita, po kemijskom sastavu bezvodni kalcij-sulfat (također stijena sastavljena od sulfata kalcija). Čini gips (v. gypsum) bez njegove kristalizacijske vode (water of crystallization). Lako se mijenja i pri promjeni prelazi u gips, od kojeg se razlikuje oblikom kristala, većom tvrdoćom i nešto manjom topljivošću. Anhidrit se obično sreće u obliku bijele ili svijetlo obojene zrnaste do kompaktne (guste) mase koja formira velike slojeve ili žile u sedimentnim stijenama i također je povezan s gipsom i halitom u evaporitima. Može zalijegati kao pokrovna stijena (cap rock) iznad solnih doma (kupola, salt domes). Sinonim: cube spar. anhydrock – anhidritna stijena. Sedimentna stijena pretežito sastavljena od minerala anhidrita (v. an-
anhydrous sodium carbonate
hydrite). Karakteristična je monotona slojevitost te kompaktna (gusta) i saharoidna tekstura. anhydrous sodium carbonate – bezvodni natrij-karbonat, kalcinirana soda, v. soda ash. anhydrous mineral – bezvodni mineral. Mineral koji je potpuno ili bitno bez vode, mineral čiji kemijski spoj (sastav) nema vode. anidiomorphic – anidiomorfan, alotriomorfan, ksenomorfan, v. xenomorphic. aniline point – anilinska točka. Najniža temperatura pri kojoj su jednaki volumeni svježe destiliranog anilina i ispitivane nafte potpuno miscibilni. Taj test pokazuje karakter nafte (parafinska, naftenska, aromatska, srednjokontinentska itd.). Također se rabi za ispitivanje ugljikovodičnih goriva i maziva (za predviđanje cetanskog broja destilatnog goriva ili svojstva otapanja baznog ulja); v. aniline point test. aniline point test – ispitivanje anilinske točke. U tehnologiji isplaka – ispitivanje baznih ulja koja se primjenjuju za pripravljanje uljnih isplaka (isplaka na bazi ulja). Ispitivanje pokazuje vjerojatnost oštećenja elastomera kada dođu u kontakt s uljem. Anilinska točka (naziva se temperatura anilinske točke, aniline point temperature) najniža je temperatura pri kojoj jednaki volumeni anilina i ulja formiraju jednu fazu. Približno korelira s količinom i tipom aromatskih ugljikovodika u uzorku ulja – niska anilinska točka je indikativna za veći sadržaj aromata, a visoka točka za njihov manji sadržaj. Primjena dizelskog ulja s anilinskom točkom ispod 49 °C (120 °F) u uljnim isplakama je vjerojatno rizična; v. aniline point. anionic surfactant – anionska površinski aktivna tvar (surfaktant). Organska molekula s negativno nabijenom grupom koja je topljiva u vodi, za razliku od kationske (cationic), neionske (nonionic) ili amfoterne (amphoteric) površinski aktivne tvari (surfaktanta). Anisian, Anisian stage – anizik, virglor. Stratigrafski kat donjeg dijela srednjeg trijasa (lower Middle Triassic) u Europi – iznad skita (Scythian), a ispod ladinika (Ladinian). Trajao je otprilike prije 245 do 240 milijuna godina. Sinonim: Virglorian. anisometric – anizometrijski, anizometrički. (1) Termin kojim se označavaju kristali nejednakih dimenzija, uključujući i kristale sa znatnom spljoštenošću, izduljenošću ili i jednim i drugim. (2) Zastarjeli sinonim za heterogranularan (v. heterogranular). anisomyarian – (1) anizomijarni. Termin za označavanje nekih moluska školjkaša (bivalves, bivalve mollusks) koji imaju znatno reducirane ili uopće nemaju prednje mišiće aduktore (mišiće zatvarače ljuštura, anterior adductor muscles). (2) anizomijarni molusk (mekušac). Molusk (mekušac) iz reda Anisomyaria, v. anisomyarian, 1. anisomyarian mollusk – anizomijarni molusk (mekušac), v. anisomyarian. anisotropic – anizotropan. Koji pokazuje različita fizička svojstva (koji posjeduje promjenljiva fizička svojstva) u raznim smjerovima u kojima su mjerena, na primjer, toplinska ili električna vodljivost, kompresibilnost, elastičnost, permeabilnost i druga svojstva. Svi kristali su anizotropni u odnosu na neka svojstva, na primjer, širenje zvučnih valova. Termin anizotropan se, međutim, ako nije drugačije navedeno, odnosi na optička svojstva i u tom smislu su svi kristali
46
annular blowout preventer
(osim kristala kubičnog sustava) anizotropni. Sinonim: aeolotropic; v. isotropic. anisotropic formation – anizotropna formacija. Geološka formacija čija svojstva (najčešće permeabilnost i naprezanje) ovise o smjeru. Većina formacija pokazuje anizotropiju permeabilnosti gdje je vertikalna permeabilnost znatno manja od permeabilnosti u horizontalnom smjeru. Anizotropija naprezanja je često najveća između naprezanja uzrokovanog pokrovnim slojevima (stijenama) i horizontalnog naprezanja u plohi slojevitosti (razlike naprezanja u plohi slojevitosti su uobičajene u tektonski aktivnim područjima). Katkada može postojati veza između anizotropije permeabilnosti i anizotropije naprezanja; v. isotropic formation. anisotropic reservoir – anizotropno ležište. Ležište s anizotropnom permeabilnošću (orijentiranom permeabilnošću). annelids (Annelida) – anelidi, kolutičavci, crvi kolutičavci, kolutićavi crvi. Koljeno crvolikih beskralješnjaka (worm-like invertebrates). Karakterizirani su segmentiranim (kolutićavim) tijelom (segmented body) s izrazitom glavom i dodacima (appendages). Rijetki su kao fosili budući da nemaju tvrdih dijelova (skeletne strukture), osim hitinskih čeljusti (chitinous jaws) koje se nazivaju skolekodonti (scolecodonts) pa su češći kao ihnofosili (poput tragova rovanja i puzanja). Stratigrafska rasprostranjenost: pretkambrij (?)-danas. Sinonimi: annelid worms, segmented worms. annelid worms – anelidi, kolutičavci, crvi kolutičavci, kolutićavi crvi, v. annelids. annual layer – godišnji sloj. (1) Sedimentni sloj istaložen ili pretpostavljeno istaložen tijekom godine, na primjer glacijalna varva (sloj vrpčaste gline ledenjačkog podrijetla). (2) Tamni pojas u solnom štoku od prethodno raspršenih kristala anhidrita koji su se, nakon precipitacije iz otopine, akumulirali na okolnoj soli. annual production decline rate – godišnji tempo pada proizvodnje. Razlika između jedinice i kvocijenta (omjera) kapaciteta proizvodnje na koncu i na početku dane godine. Izražava se kao dio cijelog ili u postotcima. annually thawed layer – aktivni sloj, v. active layer. annular blowout preventer – prstenasti protuerupcijski uređaj (preventer), protuerupcijski uređaj (preventer)s gumenim brtvenim prstenom. Dio sklopa protuerupcijskog uređaja ili preventerskog sklopa (v. blowout preventer stack) s brtvenim elementom nalik na veliki gumeni prsten (rubber doughnut) koji može brtviti prostor oko predmeta nepravilna oblika u kanalu bušotine (na primjer, oko kolone bušaćih i teških šipki i zaštitnih cijevi) ili nezacijevljeni kanal bušotine (kanal bušotine bez zaštitnih cijevi). Aktivira se hidrauličkim komprimiranjem brtvenog elementa od gume ili armirane gume. Sposobnost brtvljenja cijevi različitog promjera je jedna prednost prstenastog preventera u odnosu na čeljusni preventer (v. ram blowout preventer). Većina preventerskih sklopova ima najmanje jedan prstenasti preventer na vrhu sklopa i jedan ili više čeljusnih preventera ispod njega. Buudući da se brtvljenje nezacijevljenog kanala bušotine ne smatra tako pouzdanim kao brtvljenje oko cijevi, API specifikacije zahtijevaju (kao dio certifikacije preventera) da gumeni brtveni prstenovi
annular BOP
hermetiziraju nezacijevljeni kanal bušotine. Sinonimi: annular BOP, annular preventer, bag preventer, hydril blowout preventer, sleeve blowout preventer, sleeve BOP, spherical blowout preventer, universal blowout preventer. annular BOP – prstenasti protuerupcijski uređaj (preventer), v. annular blowout preventer. annular flow – (1) prstenasto strujanje. Tip (režim) višefaznog strujanja fluida u cijevima u kojem lakši fluid struji u središnjem dijelu cijevi, a teži fluid na stijenki cijevi u obliku tankog filma. Lakši fluid može biti maglica ili emulzija. Prstenasto strujanje se javlja pri visokim brzinama strujanja lakšeg fluida i primijećeno je i u vertikalnim i u horizontalnim bušotinama. S porastom brzine strujanja film fluida može nestati i prstenasto strujanje prelazi u magličasto (v. mist flow) ili emulzijsko (emulsion flow). U slučaju kada je površina razdjela fluida nepravilna, prstenasto strujanje se može opisati kao valovito prstenasto strujanje (wavy annular flow). (2) strujanje u prstenastom prostoru. Strujanje (proizvodnja) slojnih fluida kroz prstenasti prostor između zaštitne kolone (casing) i kolone uzlaznih cijevi (tubing). Sinonim: casing flow. annular gas flow – strujanje plina u prstenastom prostoru. Strujanje slojnog plina u prstenastom prostoru bušotine između zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) i stijenke kanala bušotine koje se pojavljuje kada veličina hidrostatičkog tlaka u kanalu bušotine nije dostatna da spriječi pojavljivanje plina, što se dešava u necementiranim intervalima, ali također čak u cementiranim ako cementacija nije izvedena kvalitetno. Strujanje plina u prstenastom prostoru se može smanjiti primjenom kemijskih aditiva. annular losses – gubitak cirkulacije isplake, v. lost circulation. annular packoff – brtvenica prstenastog prostora. Uređaj za brtvljenje prstenastog prostora između vanjskog promjera obješenih cijevi ili vješalice i unutarnjeg promjera glave ili prolaznog komada s prirubnicama (thru spool) kroz koji prolaze cijevi ili je obješena vješalica. annular pressure – tlak u prstenastom prostoru (zaštitnoj koloni), v. casing pressure. annular preventer – prstenasti protuerupcijski uređaj (preventer), v. annular blowout preventer. annular production – proizvodnja kroz prstenasti prostor. Proizvodnja ležišnih fluida kroz prstenasti prostor bušotine između zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) i kolone uzlaznih cijevi (tubing). annular space – (1) prstenasti prostor. Prostor koji okružuje neki cilindrični objekt smješten unutar drugog objekta (na primjer, prostor koji okružuje bilo kakvu cijev ili cijevi u kanalu bušotine). (2) prstenasti prostor bušotine. Prostor u bušotini koji okružuje kolonu bilo kakvih cijevi u njenom kanalu, odnosno prstenasti prostor između: (a) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) i stijenke kanala bušotine; (b) zaštitne kolone i kolone uzlaznih cijevi (tubing), i (c) kolone bušaćih šipki (bušaće kolone) i stijenke kanala bušotine. Kroz prstenasti prostor bušotine između njene stijenke i kolone bušaćih šipki ili zaštitne kolone (ako je ugrađena) uzlazno struji cirkulirajući isplačni fluid u procesu bušenja, a kod cementacije kolone zaštitnih cijevi cementna kaša se pumpa od dna bušotine (dna zaštitne kolone) u prstenasti prostor između
47
anorthite
kolone i stijenke bušotine. Sinonimi: annulus, flow annulus. annular velocity – brzina strujanja u prstenastom prostoru. Brzina strujanja fluida u prstenastom prostoru bušotine, na primjer, brzina strujanja bušaće isplake u procesu bušenja ili cementne kaše (otopine) pri cementaciji bušotine. Važno je kontrolirati brzinu u tom prostoru kako bi se osiguralo propisno ispiranje kanala bušotine (čišćenje kanala od krhotina izbušenih stijena i drugih čestica) i izbjegla erozija stijenke kanala bušotine. Često se rabi termin kritična brzina strujanja u prstenastom prostoru (critical annular velocity) za opisivanje brzine pri kojoj isplačni fluid efikasno transportira (iznosi) čvrste čestice iz bušotine. Ako brzina strujanja padne ispod kritične, postoji opasnost od taloženja čestica i stvaranja naslaga ili čepova u kanalu bušotine koji mogu biti prepreka u bušotini. annulus – (1) prstenasti prostor bušotine, v. annular space, 2. (2) prsten porne vode. Prsten porne (intersticijalne) vode uzrokovan prodorom isplačnog filtrata (mud filtrate) u formaciju zasićenu ugljikovodicima. annulus pressure – tlak u prstenastom prostoru (zaštitnoj koloni), v. casing pressure. annulus pressure-responsive safety valve – sigurnosni ventil prstenastog prostora upravljan tlakom. Ventil koji je osjetljiv na tlak u prstenastom prostoru bušotine i koji se automatski otvara za ispuštanje prekomjernog tlaka iz prstenastog prostora. Može se podesiti na bilo koji maksimalni tlak na površini. Sinonim: APR safety valve. annulus zone – prijelazna (prstenasta) zona, v. transition zone, 3. anogenic – anogen. (1) Koji se odnosi na plutonsku (dubinsku) metamorfozu (metamorfizam) ili supstituciju (zamjenu). (2) Koji se odnosi na efuzivne eruptivne (magmatske) stijene. anomaly – anomalija. (1) U geologiji – lokalno odstupanje od općih geoloških svojstava područja (regionalnih geoloških svojstava), entitet ili svojstvo koji se razlikuju od tipičnih ili očekivanih. Anomalije mogu biti vrlo zanimljive u geološkim istraživanjima ugljikovodika budući da one često upućuju na akumulacije i perspekivnost nafte i plina. Također, geokemijske anomalije na površini Zemlje mogu upućivati na akumulacije ugljikovodika u podzemlju. (2) U geofizici – odstupanje od stalnog ili zakonomjernog karaktera geofizičkih veličina, razlika između opažanih (izmjerenih) i izračunanih vrijednosti (vrijednosti prognoziranih teoretskim modelom), na primjer, Bouguerova anomalija (Bouguer anomaly). Druge geofizičke anomalije, kao što su anomalija amplituda (amplitude anomaly) u seizmičkoj prospekciji ili magnetska anomalija (magnetic anomaly) u Zemljinoj kori, mogu biti povezane s akumulacijama ugljikovodika, odnosno upućivati na njihove akumulacije. anorogenic – anorogenetski, neorogenetski. Koji nije povezan ili se ne odnosi na orogenetski poremećaj (tektonsku deformaciju), na primjer, neorogenetsko područje (anorogenic area). anorthic system – triklinski sustav (kristalni sustav), v. triclinic system. anorthite – anortit. (1) Triklinski mineral bijele ili sivkaste boje iz skupine plagioklasa (plagioclase feldspar group), najbazičniji član plagioklasa. Sreće se u ba-
anorthoclase
zičnim i ultrabazičnim eruptivnim (magmatskim) stijenama (gabro, nortit, anortozit), rijetko u obliku dobro razvijenih mineralnih druza, katkada u tufovima (pršincima) i vrlo rijetko u metamorfnim stijenama (skarni). Sinonim: calciclase, calcium feldspar. (2) Krajnji član izomorfnog niza plagioklasa (end member of the plagioclase series) – čisti kalcijski glinenac. anorthoclase – anortoklas. Triklinski mineral iz skupine alkalnih (alkalijskih) glinenaca (feldšpata – alkali feldspar group) – glinenac bogat natrijem. Sadrži vrlo finozrnasta prorastanja. Široko je rasprostranjen kao komponenta osnovne mase niskoalkalnih lava. Termin se obično primjenjuje na smjesu nekoliko faza, od kojih svaka čak ne mora imati vlastito polje stabilnosti pri bilo kojoj temperaturi. Sinonimi: anorthose, soda microcline; v. orthoclase. anorthosite – anortozit, plagioklazit. (1) Prema međunarodno prihvaćenoj klasifikaciji plutonskih eruptivnih stijena (plutonic rocks) Međunarodne unije geoloških znanosti (International Union of Geological Sciences, IUGS) anortozit je plutonska (dubinska) eruptivna (magmatska) stijena (plutonic rock) s Q (kvarc, quartz) između 0 i 5; P/(A+P) veći od 90 (P – plagioklas, plagioclase; A – alkalni glinenci, alkali feldspars) i M (mafiti, mafites) manji od 10. (2) Skupina uglavnom monomineralnih (jednostavnih) plutonskih eruptivnih (magmatskih) stijena koje se gotovo u cijelosti sastoje od glinenaca plagioklasa – obično labradorita, ali mogu biti također toliko vapneni kao bitovnit ili toliko natrijski kao andezit ili oligoklas. Te stijene ne sadrže ili sadrže malu količinu tamnoobojenih minerala (dark-colored minerals). Termin se također odnosi na svaku stijenu iz te skupine. Anortoziti se sreću u obliku velikh nestratificiranih plutonskih tijela i u obliku stratificiranih intruzija. Nađeni su i u uzorcima mjesečevih stijena. Sinonimi: plagioclase rock, plagioclasite. anteclise – antekliza. Pozitivna ili uzdignuta struktura kontinentske platforme (continental platform). Karakterizirana je prostranim, regionalnim protezanjem (od desetaka do stotina tisuća četvornih kilometara) i formira se u procesu sporog izdizanja Zemljine kore tijekom više geoloških perioda. Termin se rabi uglavnom u ruskoj literaturi, na primjer, Bjeloruska antekliza Volško-Uralskog područja, Belorussian anteclise). Sinonim: anticlise; v. syneclise. anthozoan coelenterates – antozoi, koralji, v. anthozoans. anthozoans (Anthozoa) – antozoi, koralji. Razred celenterata (mješinaca, coelenterates). Uključuju samo morske, polipoidne, pojedinačne (solitarne) ili kolonijske (zadružne) forme koje su većinom prirasle (pričvršćene) za dno. Karakterizirani su postojanjem stomodeuma (cjevasti prolaz koji vodi od usnog otvora polipa u gastrovaskularnu ili unutarnju tjelesnu šupljinu, stomodaeum). Važni grebenotvorni organizmi (reef-building organisms) i provodni fosili (guide fossils). Stratigrafska rasprostranjenost: ordovicij-danas. Sinonim: anthozoan coelenterates, corals (v.). anthraconite – antrakonit. Crni bituminozni vapnenac (black bituminous limestone) ili mramor (marble) koji obično puštaju smrdljiv (zaudarajući) miris pri udarcu ili trljanju. Sinonim: lacullan, swinestone; v. stinkstone.
48
anticlise
anthracosaurs (Anthracosauria) – antrakosauri. Red izumrlih amfibija (vodozemaca) labirintodonta (labyrinthodonts). Karakterizirani su kralješcima (pršljenovima, vertebrae) s nereduciranim intercentrumom (unreduced intercentrum), jasnim rasporedom dermalnih kostiju (dermal bones) lubanje i formulom falanga (članaka kostura prstiju, phalangeal formula) reptila. Uključuju najvjerojatnije kandidate za podrijetlo reptila. Stratigrafska rasprostranjenost: gornji mississippi-gornji perm. anthraxolite – antraksolit. Tvrdi crni asfaltit s visokim sadržajem vezanog ugljika. Sreće se u obliku žila i masa u sedimentnim stijenama, osobito u asocijaciji s naftnim (gorivim) škriljavcima. anthropozoic – antropozojski. (1) Termin koji označava interval geološkog vremena od trenutka pojave čovjeka. (2) Termin kojim se označavaju stijene nastale u intervalu geološkog vremena od trenutka pojave čovjeka. anticlinal – (1) antiklinalan. Koji se odnosi na antiklinalu. (2) antiklinala. Zastarjeli oblik termina anticline (v.). anticlinal axis – os antiklinale. (1) Linija na karti od koje slojevi bore padaju u raznim smjerovima, srednja linija antiklinale. (2) Presjek plohe svoda antiklinale s bilo kojim slojem bore. anticlinal nose – antiklinalni (strukturni) nos, v. nose, 2. anticlinal theory – antiklinalna teorija. Teorija prema kojoj se nafta i plin nastoje akumulirati u antiklinalnim strukturama. anticline – antiklinala, antiklinalna bora. Podzemna geološka struktura u obliku bore sa slojevima koji su konveksno (izbočeno) savijeni prema gore ili izduljene dome (velikog, dugog luka ili svoda slojeva stijena) sa stratigrafski starijim stijenama u njenoj jezgri (središnjem dijelu, core), a mlađim slojevima na krilima. Formirale su se djelovanjem tangencijalnih kompresijskih sila paralelno s uslojavanjem sa skraćenjem slojeva ili nabiranjem usljed diferencijalnih pokreta okomito na uslojavanje. Vrh antiklinale se naziva tjeme (crest), a njeno središte aksijalna ploha. Antiklinala, zajedno sa sinklinalom čini potpunu geološku boru, odnosno konveksno uzdignuti dio bore (v. fold), ali može postojati i kao zasebna struktura. Oblici antiklinala mogu biti vrlo raznovrsni – ako je jedan njen kraj viši od drugog, tada se često naziva nos (nose), a formacija se naziva utonulom antiklinalom (plunging anticline), ako pada jednako na obje strane naziva se simetrična (symmetrical anticline). Antiklinale su povoljne za akumulaciju ugljikovodika – antiklinalne strukture su među najčešćim i najvažnijim strukturnim zamkama za ugljikovodike i bile su jedne od prvih struktura koje su prepoznate kao zamke za naftu i plin. Ako u antiklinalu migrira previše nafte ili plina, oni će otjecati izvan područja antiklinale, a ako u migraciji postoji višak plina, on će težiti ispuniti porni prostor antiklinale i istisnuti naftu. Prirodnom segregacijom fluida plin će zauzeti porni prostor iznad naftne zone kao plinska kapa ili iznad vode kao plinsko ležište; v. syncline. anticlinorium – antiklinorij. Sastavljena antiklinalna struktura regionalnog protezanja koja je sastavljena od manjih bora (oblik množine: anticlinoria); v. synclinorium. anticlise – antekliza, v. anteclise.
anticonsequent stream
anticonsequent stream – antikonsekventna (opsekventna) rijeka, v. obsequent stream. antidune – antidina. (1) Kratkotrajni ili prijelazni pješčani val (sand wave) koji se formirao na koritu potoka (pretpostavlja se da se pješčani valovi nisu sačuvali u sedimentima) i sliči na dinu, ali se premješta uz struju, dok se pojedine pješčane čestice gibaju suprotno (niz struju). Antidina je karakterizirana erozijom padina koje eu okrenute niz struju i sedimentacijom na padinama okrenutim uz struju. Premješta se brže i vjerojatno je viša od podvodne dine (subaqueous dune) i njen profil je više simetričan. Sinonim: regressive sand wave (v.). (2) Svaka forma reljefa korita potoka (neovisno o tome premješta li se ona uz struju, niz struju ili je nepomična) koja je formirana jednosmjernom strujom i nalazi se u jednoj fazi s površinskim valovima vode. antifoam – agens protiv pjenjenja, v. antifoam agent. antifoam agent – agens protiv pjenjenja. Agens (sredstvo, aditiv) koji se primjenjuje za sprječavanje pjenjenja (stvaranja pjene) tijekom pripreme fluida za obrade i otopina na površini. Prekomjerna pjena koja nastaje tijekom procesa miješanja može uzrokovati poteškoće pri rukovanju s fluidima i njihovom pumpanju i može štetiti karakteristikama ili kvaliteti mješavine. Agensi za sprječavanje pjenjenja se također mogu primjenjivati za razbijanje pjene u radnim fluidima koji se nakon izvršene obrade (stimulacije) vraćaju na površinu (u pripremi za njihovo odlaganje). Primjenjuju se supstancije poput silikona, organskih fosfata i alkohola. Sinonimi: antifoamer, antifoaming agent. antifoamer – agens protiv pjenjenja, v. antifoam agent. antifoaming agent – agens protiv pjenjenja, v. antifoam agent. antiform – antiforma. U geologiji – bora (struktura antiklinalnog tipa) čija se krila zatvaraju prema gore u slojevima za koje nije poznata stratigrafska sekvencija; v. synform. antiformal syncline – antiformna sinklinala. Sinklinala čija se krila zatvaraju prema gore kao u antiformi (v. antiform). antisludge agent – agens za sprječavanje stvaranja taloga. U tehnologiji obrade slojeva kiselinom – aditiv kiselini (specifična površinski aktivna kemikalija) koji se rabi u obradama (stimulacijama) ležišta s teškom asfaltnom naftom za sprječavanje stvaranja gustog netopljivog taloga (sastavljenog od asfaltena, smole, parafina i drugih kompleksnih ugljikovodika) koji se formira u kontaktu nafte s kiselinom i može sniziti permeabilnost ležišta. antistress mineral – antistres-mineral. Mineral čijem su formiranju u metamorfoziranim (metamorfnim) stijenama pogodovali uvjeti koji nisu bili kontrolirani smičnim naprezanjem nego termičkim djelovanjem (temperaturom) i hidrostatičkim tlakom koji vjerojatno nije veći od umjerenih vrijednosti. Antistresminerali su, na primjer, kordijerit (cordierite), glinenci (feldšpati, feldspars), pirokseni (pyroxenes), forsterit (forsterite), andaluzit (andalusite) i drugi; v. stress mineral. antithetic fault – antitetički (protusmjerni) rasjed. Rasjed koji pada u smjeru suprotnom padu pomaknutih stijena i koji rotira rasjedom ograničene blokove tako da je ukupan pomak na svakom rasjedu veći
49
aphanitic
nego što bi bio bez rotacije. Mnogi autori danas rabe taj termin za opisivanje rasjeda koji je drugostupanjski (sekundarni) u odnosu na glavni rasjed (formiran pri jednakom režimu naprezanja), koji je orijentiran pod velikim kutom prema glavnom rasjedu i koji (za rasjede s pomakom po pružanju) ima smjer pomaka suprotan smjeru pomaka glavnog rasjeda ili (za normalne rasjede) pada u suprotnom smjeru; v. synthetic fault. anti-vortex baffle – odbojnik protiv vrtloženja, v. vortex breaker. Antler orogeny – antlerska orogeneza. Orogeneza koja je znatno deformirala paleozojske stijene Velikog bazena (Great Basin) u Nevadi tijekom kasnog devona i ranog misisipija, dok su se minorni orogenetski impulsi (koji su slijedili nakon glavne faze) produljili do perma. Općenito, antlerska orogeneza je ekvivalentna akadskoj orogenezi (v. Acadian orogeny) istočnog dijela Sjeverne Amerike. anurans (Anura, Salientia) – anuri, bezrepci, bezrepi vodozemci. Red amfibija (vodozemaca, amphibians). Uključuju žabe (frogs) i gubavice (toads). Stratigrafska rasprostranjenost: srednja jura-danas. Sinonim: salientians. AOF potential – apsolutni potencijalni kapacitet proizvodnje, v. absolute open flow potential. apatite – apatit. (1) Skupina različito obojenih heksagonskih minerala koji se sastoje od kalcij-fosfata zajedno s fluorom, klorom, hidroksilom ili karbonatom u različitim količinama (udjelima). (2) Mineral iz skupine apatita (apatite group) – na primjer, fluorapatit, klorapatit, hidroksilapatit, karbonat-apatit i frankolit. U općem slučaju termin se odnosi na fluorapatit. Apatitski minerali se sreću kao akcesorni minerali u gotovo svim eruptivnim (magmatskim) i metamorfnim stijenama te u žilama i drugim rudnim ležištima. Obično se nalaze u obliku finozrnastih i često onečišćenih masa kao glavni sastojak fosfatnih stijena i većine ili svih fosilnih kostiju i zuba. Sinonim: calcium phospate. aphanic – afanitni. Termin koji označava teksturu karbonatne sedimentne stijene koja je karakterizirana pojedinačnim kristalima ili klastičnim zrnima promjera manjeg od 0,01 mm ili 0,005 mm (ovisno o klasifikaciji). Termin aphanic je predložen kao zamjena termina aphanitic (v.). aphaniphyric – afanifirni; v. cryptocrystalline. aphanite – afanit, felzit, felzitoid, kriptomer. Svaka finozrnasta eruptivna (magmatska) stijena (fine-grained igneous rock) čije pojedine komponente nisu lučive (ne mogu se razlikovati) golim okom, stijena koja ima afanitnu teksturu (aphanitic texture). Sinonimi: felsite, felsitoid, kryptomere. aphanitic – afanitni, afanitski. (1) Termin koji označava teksturu eruptivne (magmatske) stijene (igneous rock) u kojoj pojedine kristalne komponente (kristali) nisu lučive (ne mogu se razlikovati) golim okom – uključene su i mikrokristalna (v. microcrystalline) i kriptokristalna (v. cryptocrystalline) tekstura. Termin također označava stijenu ili matriks koji pokazuju takvu teksturu. Sinonim felzitni (v. felsitic) katkada se rabi ograničeno – samo za svijetle (svjetloobojene) stijene (light-colored rocks) s tom teksturom, a termin afanitni – za tamnoobojene stijene (darkcolored rocks). Sinonim: fine-grained; v. phaneritic. (2)
aphanocrystalline
Termin slobodne uporabe koji se ranije primjenjivao za označavanje teksture sedimentne karbonatne stijene (sedimentary carbonate rock) – takva tekstura se danas naziva aphanic (v.). aphanocrystalline – afanokristalan. Opisni termin za označavanje čvrsto isprepletene teksture karbonatne sedimentne stijene koja je građena od kristala promjera od 0,001 do 0,004 mm. Sinonim: extremely finely crystalline; v. aphanic. aphanophyric – afanofirni, v. microcrystalline. aphotic zone – afotička zona. Dio oceana gdje prodiranje svjetlosti nije dovoljno za fotosintezu (afotička dubina mora je približno ispod 200 m); v. disphotic zone, euphotic zone. aphyric – afirni. Termin koji označava teksturu finozrnaste ili afanitne eruptivne (magmatske) stijene lišene fenokristala. Termin se također odnosi na stijenu s takvom teksturom. API cements – API cementi (tipovi cemenata), v. oilwell cements. API cement types – API cementi (tipovi cemenata), v. oilwell cements. API density – gustoća (relativna gustoća) u stupnjevima API, v. API gravity. API gamma ray unit – API gama jedinica, v. API unit. API gamma unit – API gama jedinica, v. API unit. API grade – gustoća (relativna gustoća) u stupnjevima API, v. API gravity. API gravity – gustoća (relativna gustoća) u stupnjevima API. Gustoća po standardu što ga je propisao Američki naftni institut (American Petroleum Institute) za sirovu naftu i njene derivate. Što je gustoća nafte u metričkom mjernom sustavu manja, to je veća njena gustoća izražena u stupnjevima API (obratna proporcionalnost). Relativna gustoća većine sirovih nafti je u rasponu od 35 do 40 °API, ali se općenito kreće od 6 °API (vrlo teška nafta, very heavy crude oil) do 60 °API (vrlo laka nafta, very light crude oil). Slatka voda ima relativnu gustoću 10 °API. Sinonimi: API density, API grade, degrees API gravity. API neutron unit – API neutronska jedinica, v. API unit. API oil-gravity hydrometer – hidrometar za mjerenje gustoće nafte u stupnjevima API. Pribor na principu Arhimedova zakona za mjerenje gustoće (relativne gustoće) nafte u stupnjevima API. Pribor se spusti u posudu koja je ispunjena uzorkom nafte tako da pluta u njoj. Visina do koje će hidrometar plutati ovisi o gustoći mjerene nafte koja se može direktno očitati na skali instrumenta. Jedna konstrukcija hidrometra se rabi za mjerenje relativne gustoće sirove nafte u intervalu od 10 do 45 °API, a druga izvedba za mjerenje u intervalu od 45 do 90 °API. API scale – API skala. Hidrometrijska skala Američkog naftnog instituta za mjerenje gustoće (relativne gustoće) tekućina. Ponajprije se rabi u naftnoj industriji; v. API gravity. API specifications – specifikacije API. Specifikacije Američkog naftnog instituta (American Petroleum Institute) – međunarodno priznate specifikacije koje je prihvatila naftna industrija gotovo cijelog svijeta u područjima projektiranja, proizvodnje ili nabave opreme za naftna i plinska polja (bušaće šipke, zaštitne i uzlazne cijevi, oprema ušća bušotine, ventili, bušaća užad, cementi i aditivi za cemente i dr.). API unit – API jedinica. U karotaži bušotina – proi-
50
apo–
zvoljna jedinica radioaktivnosti (jedinica mjerenja u metodama radioaktivne karotaže) koja se bazira na umjetno radioaktivnom uređaju za kalibraciju na sveučilištu u Houstonu (Teksas), koji je definiran s radioaktivnošću od 200 API jedinica (odabrana jer se smatralo da je dvostruko veća od radioaktivnosti tipičnog šejla) i prema kojem su standardizirani detektori brzine brojanja (na primjer, kod gama-karotaže i neutronske karotaže). Kao kalibracijske bušotine služe dvije plitke bušotine (API pit), a kalibriraju se pribori za gama-karotažu (natural gamma-ray log), neutronsku karotažu (neutron log) i spektroskopsku gama-karotažu (natural gamma-ray spectroscopy log). Formacija je primarni standard za kalibraciju gama-karotaže. Međutim, čak kada su različiti pribori za gama-karotažu propisno kalibrirani, oni neće nužno pokazati identična očitanja u bušotini jer njihovi detektori mogu imati različitu spektarsku osjetljivost (očitanja će biti jednaka samo u slučaju da formacija sadrži jednake proporcije torija, kalija i urana kao standard iz Houstona). Na primjer, pribori za karotažu u procesu bušenja (logging-while-drilling tool) imaju deblje kućište od pribora koji se užetom spuštaju u bušotinu, što uzrokuje različit spektarski odziv na tri izvora radioaktivnosti i, prema tome, pokazuju različito očitanje ukupnog gama-zračenja u nekim formacijama. Razlikuju se API gama jedinica (API gamma unit) za gama-karotažu i API neutronska jedinica (API neutron unit) za neutronsku karotažu. API well number – broj bušotine po API normi. Jedinstveni broj od 12 znamenaka koji Američki naftni institut (American Petroleum Institute) dodjeljuje svakoj bušotini izbušenoj u SAD. Prve dvije znamenke označavaju kod savezne države (state) – brojevi od 1 do 49 odgovaraju nazivima saveznih država po abecednom redoslijedu uključujući okrug Columbia, dok su Aljaska i Hawaii dobili brojčane oznake 50 i 51 – znamenke od 3 do 5 su kodovi za okrug (county), općinu (parish) ili odobalno područje (offshore), znamenke od 6 do 10 služe za identifikaciju pojedine bušotine (kod dane bušotine) i zadnje dvije znamenke označavaju svojstvo bušotine (na primjer, skretanje kanala). aplacophorans (Aplacophora) – aplakofori, trbožlijepci. Razred (ili podrazred) crvolikih marinskih moluska (mekušaca, vermiform marine mollusks). Nemaju ljušturu (shell). Poznati su samo po živim formama. aplite – aplit. Svjetloobojena hipabisalna eruptivna (magmatska) stijena (hypabyssal igneous rock) karakterizirana finozrnastom alotriomorfno-granularnom (zrnastom), tj. aplitskom teksturom. Sastav aplita može varirati od granitnog do gabrovog, ali termin aplit bez pobliže oznake podrazumijeva granitski aplit (granitic aplite), koji se sastoji uglavnom od kvarca (quartz), kalijskog glinenca (feldšpata, potassium feldspar) i kiselog plagioklasa (acid plagioclase). aplitic – aplitski. (1) Termin koji se odnosi na finozrnastu i saharoidnu ili alotrimorfno-granularnu (zrnastu) teksturu karakterističnu za aplite (v. aplite). (2) Termin koji označava eruptivnu (magmatsku) stijenu (igneous rock) s takvom teksturom. apo– – apo–. U petrološkoj terminologiji – prefiks koji označava metasomatsku promjenu bez razaranja prvobitne (originalne) teksture.
apo-epigenesis
apo-epigenesis – apoepigeneza. Postdijagenetske promjene (post-diagenetic changes) koje utječu na sedimente koji se nalaze daleko od prvobitne sredine sedimentacije (original environment of deposition), na primjer, kada se sedimenti nalaze ispod relativno debele naslage pokrovnih stijena (overburden). apophysis – apofiza, v. tongue, 2. apparent – prividan. (1) U geologiji – termin koji se odnosi na rasjede i rasjedna kretanja kada je riječ o pomicanjima duž njih, a ne o klizanju; v. actual. (2) Veličina dobivena mjerenjem, na primjer, prividna brzina (apparent velocity). (3) Vrijednost svojstva (parametra) pod pretpostavkom homogenosti i izotropnosti sredine i polubeskonačnosti prostora, za razliku od njegove stvarne vrijednosti. apparent anisotropy – prividna anizotropija. U seizmičkoj prospekciji – omjer brzine određene iz normalnog prirasta vremena (v. normal moveout), tj. horizontalno mjerenje, i brzine izmjerene vertikalno u vertikalnom seizmičkom profilu. apparent bed thickness – prividna debljina sloja. Debljina sloja koja nije izmjerena okomito na plohu uslojavanja (površinu sloja), za razliku od prave debljine sloja (true bed thickness). apparent density – prividna gustoća. (a) Gustoća stijene izračunana prema gravitacijskim mjerenjima u kanalu bušotine. (b) Zastarjeli sinonim termina bulk density (v.). apparent dip – prividni nagib. (1) U strukturnoj geologiji – kut koji strukturna površina, na primjer, ploha slojevitosti (bedding plane) ili rasjedna ploha (fault plane), čini s horizontalom izmjeren u bilo kojem slučajnom (slučajno orijentiranom) vertikalnom presjeku, a ne okomito na pružanje sloja (strike). Mijenja se gotovo od nule do praktično pravog kuta nagiba (true dip) u zavisnosti od toga koliko je slučajni presjek blizak smjeru pružanja ili nagiba. Sinonim: false dip. (2) U seizmičkoj prospekciji – kut koji fronta izlaznog vala (emerging wave front) čini s površinom u odnosu na nagib horizonta (sloja) refleksije (dip of reflector) povezanog s njim. Prividni nagib je kut čija je tangenta jednaka omjeru vertikalnih i horizontalnih pomicanja uzrokovanih frontom vala. Sinonim: emergence angle; v. dip, moveout. apparent formation factor – prividni faktor formacije. U karotaži bušotina – omjer (kvocijent) električne otpornosti (specifičnog električnog otpora) formacije zasićene smjesom ugljikovodika i elektrolita i električne otpornosti samog elektrolita. Sinonim: apparent formation resistivity factor. apparent formation resistivity factor – prividni faktor formacije, v. apparent formation factor. apparent liquid density – prividna gustoća tekućine. Kvocijent (omjer) mase plina i volumena plina otopljenog u tekućini pri standardnom tlaku i temperaturi. apparent matrix – prividni matriks. Svojstva čvrstog dijela stijene izračunata kombiniranjem dviju karotaža, na primjer, kombiniranjem karotaže gustoće i neutronske karotaže poroznosti moguće je izračunati gustoću prividnog matriksa (apparent matrix density), a kombiniranjem neutronske karotaže poroznosti i akustičke karotaže je moguće izračunati vrijeme putovanja vala u prividnom matriksu. Proračuni pretpostavljaju dani fluid (obično slatku vodu)
51
apparent wavelength
i primjenjuju jednadžbe odziva. Rezultati se često rabe za identifikaciju litologije. apparent movement of fault – prividni pomak po rasjedu. Pomak koji se opaža u svakom slučajnom presjeku poprečnom na rasjed. Zavisi od nekoliko varijabli – orijentacije rasjeda, poremećenosti slojeva, presjeka po kojem se rasjed opaža i stvarnog pomaka po rasjedu. apparent onlap – prividno transgresivno prekrivanje. Transgresivno prekrivanje (v. onlap) koje se opaža u slučajno orijentiranom vertikalnom geološkom presjeku koji ne može biti paralelan početnom nagibu plohe uslojavanja u trenutku sedimentacije i, prema tome, može dati samo jednu komponentu stvarnog smjera transgresivnog prekrivanja. apparent plunge – prividno potonuće. Kut koji poprima normalna projekcija geološke strukture na ravninu vertikalnog poprečnog presjeka. apparent resistivity – prividna električna otpornost (specifični električni otpor). (1) U karotaži bušotina – električna otpornost (specifični električni otpor – v. electrical resistivity) stijena (formacije) izmjerena pri električnoj karotaži bušotina. Razlikuje se od stvarne električne otpornosti (v. true electrical resistivity) stijena (formacije) zbog utjecaja kanala bušotine, isplake u njemu, zone prodora isplačnog filtrata i susjednih slojeva budući da prividna otpornost formacija ovisi o otpornosti isplake u kanalu bušotine, isplačne obloge, zone infiltracije isplake u sloj, zone sloja isprane isplakom, otpornosti same stijene (formacije) i drugim faktorima. (2) Električna otpornost homogenog, izotropnog tla koja bi dala zavisnost napon-struja (voltage-current relationship) jednaku izmjerenoj. apparent thickness – prividna debljina. U geologiji – debljina stratigrafske jedinice (stratigraphic unit) ili drugog slojnog tijela (v. thickness) izmjerena pod pravim kutom na površinu zemlje; v. true thickness. apparent velocity – prividna brzina. U seizmičkoj prospekciji – (1) Fazna brzina kojom se širi fronta seizmičkog vala duž linije rasporeda seizmičkih prijamnika (geofona). Prividna brzina je jednaka stvarnoj brzini fronte vala podijeljenoj cosinusom kuta koji fronta vala čini s linijom rasporeda geofona (kuta pod kojim se fronta vala približava geofonima). (2) Veličina inverzna (obratna) strmini nagiba hodografa refraktiranog vala (refraction time-distance curve). apparent viscosity – prividna viskoznost. (1) v. effective viscosity; (2) Viskoznost fluida izmjerena viskozimetrom pri specificiranoj brzini smicanja. Ovisi o plastičnoj viskoznosti i naprezanju pri pokretanju (granici tečenja fluida) i jednaka je polovici vrijednosti viskoznosti izmjerene pri brzini 600 o/min (u centipoazima). Za njutonske fluide prividna viskoznost je brojčano jednaka plastičnoj viskoznosti. apparent water table – prividno vodno lice, v. perched water table. apparent wavelength – prividna duljina vala. U seizmičkoj prospekciji – udaljenost između korelativnih točaka na valnom paketu (wave train) izmjerena po liniji rasporeda seizmičkih prijamnika (geofona, geophone spread). Razlikuje se od stvarne duljine vala (actual wavelength) ako smjer nailaska vala čini kut s linijom rasporeda geofona. Prividna duljina vala se matematički može izraziti kao umnožak stvarne du-
apparent wellbore radius
ljine vala i sinusa kuta pod kojim se fronta vala približava geofonima (liniji rasporeda geofona). apparent wellbore radius – prividni (efektivni) polumjer (radijus) bušotine, v. effective wellbore radius. applied geology – primijenjena geologija. Primjena raznih grana (područja) geologije u ekonomici, tehnici, tehnologiji, vodoopskrbi ili problemima okoliša. Geologija koja se odnosi na ljudsku djelatnost. applied geophysics – primijenjena geofizika. Primjena geofizičkih metoda (električnih, gravimetrijskih, magnetskih, termičkih, seizmičkih) u istraživanjima ekonomski vrijednih ležišta ruda, ugljikovodika ili voda, v. geophysical exploration. applied seismology – primijenjena (prospekcijska) seizmologija, seizmičko istraživanje (prospekcija). Primjena seizmologije, odnosno seizmičkih metoda (obično umjetno proizvedenih seizmičkih valova), za kartiranje podzemnih geoloških struktura i stratigrafskih karakteristika radi istraživanja komercijalnih ležišta mineralnih sirovina (nafte, plina, soli, ruda) ili u tehničke svrhe (na primjer, za određivanje dubine zalijeganja temeljnih stijena ili postojanja potencijalno aktivnih rasjeda). Uključuje seizmičko istraživanje (prospekciju) primjenom metoda refleksije i refrakcije (prelamanja) valova. Sinonimi: exploration seismology, prospecting seismology, seismic exploration. apposition fabric – primarni sklop (građa) stijene. Primarna orijentacija elemenata sedimentne stijene koja se razvila ili formirala u vrijeme sedimentacije materijala sukcesivnim polaganjem čestica na već ranije nataložene čestice. Sinonim: primary fabric, v. depositional fabric. appraisal curve – krivulja za procjenu iscrpka. Dijagram za prognozu konačnog iscrpka nafte bušotina koje proizvode iz istog ležišta ali s različitim početnim kapacitetima proizvodnje. Postotak ukupne proizvodnje nafte po bušotini se prikazuje u ovisnosti o proizvodnji po bušotini u prvoj godini da se dobije krivulja srednje, minimalne i maksimalne ukupne postotne proizvodnje. Može se prikazati konačna proizvodnja po bušotini u ovisnosti o dnevnoj proizvodnji nafte po bušotini tijekom prve godine proizvodnje. appraisal drilling – ocjensko bušenje, bušenje ocjenskih bušotina. Bušenje u blizini bušotine kojom je otkriveno ležište/polje ili prve (pionirske) istraživačke bušotine. Svrha ocjenskog bušenja je dobivanje podataka o protezanju (veličini) pronađenog ležišta/polja, tipu ugljikovodika, volumenu rezervi i produktivnom potencijalu; v. appraisal well. appraisal of reserves – procjena rezervi, v. reserve estimate. appraisal well – (1) ocjenska bušotina. Istraživačka bušotina izbušena nakon i blizu bušotine kojom je otkriveno naftno ili plinsko ležište/polje (discovery well) u svrhu detaljnijeg izučavanja i dobivanja podataka o veličini (protezanju) ležišta/polja, tipu ugljikovodika i produktivnom (komercijalnom) potencijalu. Na ocjenskim bušotinama se često uzima jezgra i na njima se obavljaju proizvodna ispitivanja pri uvjetima sličnim budućim uvjetima proizvodnje bušotine kako bi se procijenila komercijalnost. Katkada je potrebno izbušiti nekoliko ocjenskih bušotina nakon bušotine kojom je otkriveno ležište. Kao sinonimi se u različitim izvorima pojavljuju izrazi: confirmation
52
aquiclude
well, delineation well, outstep well, reservoir-evaluating well, step-out well, ali njihove definicije se od izvora do izvora razlikuju; v. appraisal drilling. (2) reperna (probna) istraživačka bušotina, v. test well. appressed – zbijen, stlačen. Termin koji se odnosi na boru čija su krila gotovo paralelna. APR safety valve – sigurnosni ventil prstenastog prostora upravljan tlakom, v. annulus pressure-responsive safety valve. apron – zastor. U geomorfologiji – široka kontinuirana i na velikoj površini protegnuta slojna naslaga aluvijalnog, glacijalnog (ledenjačkog), eolskog ili marinskog nevezanog (nekonsolidiranog, rahlog) materijala iz ustanovljivog izvora (izvora koji se može utvrditi) i sedimentiranog u podnožju planine, na frontalnom dijelu ledenjaka itd. – na primjer, bahada (bajada) ili sandrovska ravnica (formirana nanosima otplavljenim s ledenjaka – v. outwash plain). Sinonim: frontal apron. Aptian, Aptian stage – apt, vekt. Stratigrafski kat donje krede (Lower Cretaceous) u Europi – iznad barema (Barremian), a ispod alba (Albian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 114 do 107 (ili 115 do 108) milijuna godina. Prema nekim autorima, apt je kat donje i srednje krede (Middle Cretaceous). Sinonim: Vectian. aquafer – vodonosni horizont (sloj), v. aquifer. aquasorption process – akvasorpcijski proces. Proces pranja vodom prirodnog plina u kontaktnoj koloni (tornju) u svrhu uklanjanja kiselih plinova (sumporovodika, ugljik-dioksida). aquatic – voden, vodni, akvatski. (1) Koji potpuno ili djelomično živi u vodi ili na vodi. (2) Koji raste u vodi ili na vodi. (3) Koji živi u blizini vode ili često obitava u vodi. aquatolysis – akvatoliza. Kemijski i fizikalno-kemijski procesi koji se odvijaju u slatkovodnoj sredini za vrijeme transporta i trošenja (raspadanja) sedimenata te dijageneze do njihova pokapanja; v. halmyrolysis. aqueoglacial – akvatičko-glacijalni, vodeno-ledenjački, v. glacioaqueous. aqueo-residual sand – vodeno-rezidualni (vodeno-eluvijalni) pijesak. Pijesak u kojem su čestice, formirane raznim eluvijalnim (rezidualnim) agensima, bile kasnije izmijenjene djelovanjem vode; v. residuo-aqueous sand. aqueous – vodni, voden. (1) Koji se sastoji od vode ili se odnosi na vodu. (2) Koji je nastao od vode ili s vodom ili pomoću vode – na primjer, vodena otopina (aqueous solution). (3) Koji je stvoren djelovanjem vode – na primjer, vodeni talog (aqueous sediment). aqueous drilling mud – isplaka (bušaća isplaka) na bazi vode, vodeno-bazna isplaka (bušaća isplaka), isplaka (bušaća isplaka) s vodenom osnovom (bazom), v. water-base drilling mud. aqueous emulsion – vodena emulzija. Fine čestice nafte ili drugih supstancija okružene vodom kao, na primjer, emulzija nafte u vodi. aqueous ripple marks – vodeni riplovi. Riplovi formirani valovima ili strujama vode, za razliku od riplova formiranih zračnim strujama (vjetrovima). aqueous rock – hidrogena stijena. Sedimentna stijena istaložena vodom, u vodi ili sudjelovanjem vode. Sinonim: hydrogenic rock. aquiclude – djelomično vodonepropusni sloj. Sloj re-
aquifer
lativno nepropusne stijene koji je sposoban sporo upijati (apsorbirati) vodu, ali je ne propušta dovoljno brzo da bi napajao (opskrbljivao) zdenac ili izvor vodom. Ima ulogu gornje ili donje granice vodonosnog sloja. aquifer – (1) vodonosni sloj, akvifer. U hidrologiji – propusni podzemni sloj (formacija) koji sadrži vodu i kroz koji podzemna voda više ili manje struji slobodno. Sloj stijene zasićene vodom koji je dovoljno propustan za vađenje podzemne vode i za napajanje (opskrbljivanje) zdenaca i izvora ekonomski znatnim količinama vode. Sinonimi: aquafer, ground-water reservoir, water horizon. (2) U geologiji – vodonosni bazen napajanja (akvifer) ležišta. Vodena (vodonosna) zona ispod naftne ili plinske zone ležišta. Mnoga ležišta su djelomično ili potpuno okružena akviferom – ako je akvifer u usporedbi s ležištem velik, njegov utjecaj na ponašanje ležišta će biti znatan i, suprotno, ako je toliko malen, njegov utjecaj na ponašanje ležišta će biti praktično zanemariv. Katkada dva ili više ležišta mogu imati jedan, zajednički, vodonosni bazen napajanja. Prema geometriji (obliku), akvifer može biti: (a) radijalan (radial aquifer), kada su njegove granice definirane dvama koncentričnim cilindrima ili odsječcima cilindara; (b) linearan (linear aquifer), kada su mu granice formirane dvjema paralelnim ravninama, i (c) nesimetričan (nonsymmetrical aquifer). Akvifer može biti potpuno okružen (zajedno s ležištem) nepropusnim stijenama tako da s ležištem čini volumetrijsku cjelinu ili može imati izdanak ili izdanke preko kojih se napaja površinskim vodama. Prema vanjskim granicama (prema veličini u odnosu na ležište), akvifer se smatra: (a) beskonačnim (infinite aquifer), kada se njegova vanjska granica nalazi na beskonačnoj udaljenosti od ležišta; (b) konačnim zatvorenim (finite closed aquifer), kada je njegovo protezanje konačno i bez strujanja preko vanjske granice, i (c) konačnim otvorenim (finite outcropping aquifer), kada mu je protezanje konačno, tlak na vanjskoj granici konstantan i u vezi je s nekim izvorom napajanja površinskim vodama (npr. jezerom). Prema načinu zalijeganja, akvifer može biti horizontalan u odnosu na ležište ili se može uspinjati znatno iznad ležišta. S padom tlaka u ležištu usljed proizvodnje akvifer reagira podržavanjem ležišnog tlaka ili usporavanjem njegova opadanja osiguravajući pritjecanje vode u ležište (water influx) ili prodor vode u ležište (v. water encroachment) preko mehanizama ekspanzije vode, kompresibilnosti njegove stijene, arteškog strujanja vode (ako zaliježe iznad ležišta) i ekspanzijom poznatih ili nepoznatih akumulacija ugljikovodika u njemu. aquifer gas storage – skladištenje plina u vodonosnom sloju; plinsko skladište u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer natural gas storage – skladištenje prirodnog plina u vodonosnom sloju; skladište prirodnog plina u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer storage of gas – skladištenje plina u vodonosnom sloju; plinsko skladište u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer storage of natural gas – skladištenje prirodnog plina u vodonosnom sloju; skladište prirodnog plina u
53
aragonite
vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer system – vodeni sustav. Heterogeno tijelo građeno od propusnog i manje propusnog materijala tako da predstavlja vodoopskrbnu hidrauličku jedinicu regionalnog protezanja. aquifer test – ispitivanje vodonosnog horizonta. Ispitivanje vodom zasićenog sloja koje obuhvaća crpljenje i mjerenje količine vode iz bušotine (zdenca) ili dodavanja vode u nju i mjerenje promjena visine tlaka (head) u vodonosnom sloju nastalih za vrijeme ili nakon crpljenja vode (ili dodavanja vode u bušotinu). aquifer underground gas storage – podzemno skladištenje plina u vodonosnom sloju; podzemno plinsko skladište u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer underground natural gas storage – podzemno skladištenje prirodnog plina u vodonosnom sloju; podzemno skladište prirodnog plina u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer underground storage – podzemno skladištenje u vodonosnom sloju; podzemno skladište u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifer underground storing – podzemno skladištenje u vodonosnom sloju, v. underground natural gas storage in aquifers. aquifuge – vodonepropusni sloj. Nepropusni sloj stijene, stijena koja nema uzajamno povezane kanale i šupljine (pore) i koja, prema tome, nije sposobna upijati (apsorbirati) i propuštati vodu. Aquitanian, Aquitanian stage – akvitan, aquitan. Stratigrafski kat najdonjeg dijela miocena (lowermost Miocene) u Europi – iznad oligocenskog hata (Chattian), a ispod burdigala (Burdigalian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 25 do 23 milijuna godina. Neki autori su akvitan ranije smatrali najgornjim dijelom oligocena (uppermost Oligocene). aquitard – propusni granični sloj vodonosnog horizonta. Granični sloj vodonosnog horizonta (v. confining bed) koji usporava, ali ne sprječava strujanje vode u pridruženi vodonosni horizont ili iz njega. Takav sloj teško propušta vodu do bušotina ili izvora, ali može služiti kao skladište podzemne vode. Arabian light – arapska laka nafta. Sirova nafta iz Saudijske Arabije koja se u zemljama članicama OPEC-a upotrebljava kao etalonska (bazna, referentna) sirova nafta za određivanje cijena nafte na međunarodnom tržištu; v. marker crude oil. arachnids (Arachnida) – arahnidi, paučnjaci. Razred artropoda (člankonožaca, arthropods), kopneni helicerati (kliještari, terrestrial chelicerates). Karakterizirani su jednim parom ekstremiteta ispred usta (preoral appendages) s dva do tri članka (joints). Stratigrafska rasprostranjenost: silur-danas. aragonite – aragonit. (a) Rompski mineral bijele, žućkaste ili sive boje, po kemijskom sastavu kalcij-karbonat. Trimorfan je s kalcitom i vateritom. Aragonit ima veću gustoću i tvrdoću i manje jasnu kalavost od kalcita. Manje je stabilan i manje raširen nego kalcit. Obično se sreće u obliku vlaknastih agregata u slojevima (ležištima) gipsa i željezne rude, zatim u obliku taloga vrućih izvora te kao glavni sastojak plitkovodnih morskih muljeva i gornjih dijelova koraljnih
Aragon spar
grebena. Aragonit je također važna komponenta bisera i nekih ljuštura (školjaka). Sinonim: Aragon spar. (b) Skupni naziv rompskih karbonatnih minerala, uključujući aragonit (aragonite), alstonit (alstonite), viterit (witherite), stroncijanit (strontianite) i cerusit (cerussite). Aragon spar – aragonit, v. aragonite. araneids (Araneida) – araneidi, pauci. Red arahnida (paučnjaka, arachnids). Karakterizirani su prisutnošću čeljusnih režnjeva (maxillary lobes) i žlijezda (maxillary glands) i sličnošću prvog para nogu s drugim nogama. Stratigrafska rasprostranjenost: karbon (moguće devon)-danas. Sinonim: spiders. arbitary cutoff – facijesna granica. Vertikalna granica koja odjeljuje dvije stratigrafske jedinice koje prelaze jedna u drugu po pružanju i koje se uzajamno razlikuju po nekom proizvoljno određenom obilježju; v. cutoff. arborescent – dendritni, granat, v. dendritic. Arbuckle orogeny – arbuklinska orogeneza. Zadnja velika deformacija u orogenetskom pojasu Wichita u južnoj Oklahomi. Prema uzajamnim odnosima fosilifernih slojeva svrstana je u kasni pensilvanij. arch – svod. (1) U strukturnoj geologiji – široka, otvorena antiklinalna bora regionalne veličine, obično je to svodoliko izdignuće fundamenta. Sinonim (s manjom prednošću uporabe): swell, v. dome. (2) v. natural arch. Archaean rocks – arhajske stijene. Stijene koje su starije od kambrija (Cambrian) i, prema tome, zaliježu ispod njega. Ekvivalentne su pretkambriju (Precambrian). Termin je katkada ograničen na stariji, kristalinski dio pretkambrija. archaeocyathids (Archaeocyatha) – arheocijati. Koljeno izumrlih marinskih organizama. Karakterizirani su uglavnom skeletom oblika konusa, pehara ili vaze izgrađenim od karbonata kalcija. Klasificiraju se različito – kao koralji (corals), spužve (sponges), protozoe (protozoans) i vapnene alge (calcareous algae). Zastupljeni su po cijelom svijetu. Stratigrafska rasprostranjenost: donji kambrij-srednji kambrij. Sinonimi: cyathosponges, pleosponges. Archaeozoic – arheozoik, arheozojska era, v. Archeozoic. Archean – arhaik, arhajska era, arheozoik, arheozojska era. Termin (u značenju prastar, drevan) koji označava stijene (grupu stijena) arheozoika (Archeozoic) i primjenjuje se na najstarije stijene pretkambrija (Precambrian). Obuhvaća, kako se procjenjuje i prema raznim izvorima, vremenski raspon od prije 4 do 2,45 (ili 3,9 do 2,5 ili 3,8 do 2,5 ili 3,6 do 2,3) milijardi godina. S porastom fizičkih mjerenja geološkog vremena uporaba termina se mijenjala – preporučuje se primjena termina rani pretkambrij (Early Precambrian); v. Archeozoic, Proterozoic. Archean era – arhajska era, arhaik, v. Archean. Archeozoic – arheozoik, arheozojska era,. Rani pretkambrij (Early Precambrian), najraniji dio pretkambrija (pretkambrijskog vremena – Precambrian time) koji odgovara arhajskim stijenama (Archean rocks). Obuhvaća vremenski raspon od prije 4,5 do 2,5 milijarde godina. Drugi oblik pisanja termina: Archaeozoic; v. Archean, Proterozoic. Archeozoic era – arheozoik, arheozojska era, v. Archeozoic. archibenthic – arhibentoski. Koji se odnosi na bentos
54
arc-trench gap
kontinentske padine (v. continental slope); v. bathybenthic. Archie (Archie’s) equations – Archiejeve jednadžbe (formule). Tri empirijske formule (zavisnosti) između električne otpornosti (specifičnog električnog otpora) u karotaži bušotina (well log resistivity) i svojstava poroznog, čistog (bez primjesa šejla) zrnastog pješčenjaka koje je formulirao američki inženjer i geolog G. E. Archie (1942. g.): (a) Ro = FRw (gdje je: Ro – električna otpornost stijene potpuno zasićene vodom; F – «faktor formacije», v. formation factor; Rw – električna otpornost intersticijalne ili porne vode); (b) F = ø−m (gdje je: ø – poroznost uzoraka jezgara pješčenjaka Meksičkog zaljeva i drugih; m – faktor cementacije ili cementacijska komponenta, cementation factor, cementation component; vrijednost varira između 1,0 i 3,0), i (c) Sw = (Ro/Rt)1/n (gdje je: Sw – zasićenje poroznog pješčenjaka slojnom vodom, u %; Rt – stvarna ili prava električna otpornost pješčenjaka; n – eksponent zasićenja, saturation exponent; često je jednak 2). Archijeve jednadžbe su temelji kvantitativne analize dijagrama karotaže bušotina naftnih i plinskih ležišta. Kasnije su drugi autori poboljšali jednadžbe i njihove konstante za specifična ležišta, tipove stijena i uvjete podzemlja. Drugi oblik termina: Archie’s formulas. Archie’s formulas – Archiejeve formule (jednadžbe), v. Archie equations. archosaurian reptiles – arhosauri, v. archosaurs. archosaurians – arhosauri, v. archosaurs. archosaurs (Archosauria) – arhosauri. Podrazred reptila (gmazova, reptiles). Karakterizirani su diapsidnim tipom lubanje (diapsid skull) i zubima koji su uloženi u jamice (sockets). Uključuju dinosaure (velegmazove, dinosaurs), krokodile (crocodilians) i pterosaure (krilate gmazove, pterosaurs) i trijaske forme, uključujući pretke tih grupa. Stratigrafska rasprostranjenost: trijas-danas. Sinonimi: archosaurian reptiles, archosaurians. arcose – arkoza, v. arkose. arc shooting – paljenje s lučnim (lepezastim) rasporedom seizmografa, v. fan shooting. arctic – (1) Arktik. Područje koje se nalazi unutar sjevernog polarnog kruga, područje sjevernog zemaljskog pola. (2) arktički. (a) Koji se odnosi na niske temperature. (b) Koji se odnosi na osobitosti (odlike), klimu, vegetaciju (biljni svijet) i faunu (životinjski svijet) koji su karakteristični za polarno područje (arctic region). arctic pack – arktički (polarni) led, v. polar ice. arctic submersible rig – arktičko poluuronjivo bušaće postrojenje. Pokretno poluuronjivo postrojenje za bušenje u arktičkim područjima. Dolazi na mjesto bušenja tijekom perioda kada nema leda. Cjelokupna oprema ispod vodene linije postrojenja je okružena kesonom radi zaštite od oštećenja plivajućim ledom. Bušaća paluba nema četvrtasti oblik kako bi se led lakše kretao oko postrojenja. Arctic suite – arktička serija. Skupona bazaltnih i s njima povezanih stijena prijelaznog sastava između stijena Atlantske i Pacifičke petrografske provincije (v. Atlantic suite, Pacific suite). arc-trench gap – prolaz između vulkanskog luka i oceanskog jarka. Područje između vulkanskog luka (volcanic arc) i oceanskog jarka (oceanic trench) u zoni subdukcije (podvlačenja, subduction zone).
arcuate
arcuate – nalik na luk, savijen u obliku luka. Termin koji označava boru čija je os iskrivljena (savijena) u obliku luka. arcuate delta – delta oblika luka. Zakrivljena ili savijena delta čiji je izbočeni (konveksni) vanjski kraj okrenut prema moru ili jezeru – klasični primjer delte tog tipa je delta koja se formirala na ušću rijeke Nil. Sinonimi: fan-shaped delta, lobate delta. arcuate fault – lučni nasjed. Rasjed sa zakrivljenim tragom na bilo kojoj sjekućoj plohi; v. peripheral fault, plane fault. Ardennian orogeny – ardenska orogeneza. Jedna od 30 ili više kratkotrajnih orogeneza (orogenetskih faza) tijekom fanerozoika. Odnosi se na kasni silur (s ludlovskim katom). areal average reservoir pressure – srednji ležišni tlak ponderiran površinom, v. average reservoir pressure weighted by area. areal closure – arealno (površinsko) zatvorenje, v. closure, 1. areal displacement efficiency – površinski (horizontalni) koeficijent obuhvata (koeficijent obuhvata po površini) modela ležišta, v. areal sweep efficiency. areal extent – površinsko (arealno) protezanje. Stupanj (mjera) širenja ležišta u površinskom smjeru. Opisuje udaljenost do vanjskih granica ležišta (ili polja). areal geology – geologija područja. Geologija nekog područja, osobito sa stanovišta prostorne distribucije i položaja stratigrafskih jedinica (stratigraphic units), struktura (structural features) i površinskih formi (surface forms); v. regional geology. areal map – regionalna karta. Geološka karta na kojoj su prikazani horizontalno protezanje i distribucija grupa stijena izloženih površini. areal reservoir heterogeneity – površinska (arealna) heterogenost ležišta. Promjene svojstava formacije (debljine, poroznosti, permeabilnosti, zasićenja vezanom vodom) u površinskom smjeru i geometrijski faktori ležišta (položaj i izolacijska svojstva rasjeda, granice ležišta uvjetovane akviferom ili plinskom kapom). areal sweep – površinski (horizontalni) obuhvat ležišta, obuhvat ležišta po površini. Dio volumena naftnog ležišta koji je u procesu istiskivanja nafte pod efikasnim utjecajem injektiranog (istiskivajućeg) fluida u površinskom (horizontalnom) smjeru. Sinonimi: areal sweepout, horizontal sweep; v. areal sweep efficiency, vertical sweep, volumetric sweep. areal sweep efficiency – površinski (horizontalni) koeficijent obuhvata (koeficijent obuhvata po površini) modela ležišta. Dio ukupne površine modela naftnog ležišta koji je pod efikasnim utjecajem injektiranih (istiskivajućih) fluida. Izražava se kao omjer površine obuhvaćene procesom istiskivanja (naftonosne površine iza fronte injektiranog fluida) i ukupne površine. Model ležišta je idealiziran (ležište s homogenom poroznošću, debljinom i zasićenjem ugljikovodicima). Sinonimni pojam za realno ležište na engleskom jeziku glasi pattern sweep efficiency (v.), dok je hrvatski termin istovjetan. Sinonim: horizontal sweep efficiency; v. areal sweep, vertical sweep efficiency, volumetric sweep efficiency. areal sweepout – površinski (horizontalni) obuhvat ležišta, obuhvat ležišta po površini, v. areal sweep. areal weighted average reservoir pressure – srednji
55
arenite
ležišni tlak ponderiran površinom, v. average reservoir pressure weighted by area. areal weighting of reservoir pressure – ponderiranje ležišnog tlaka površinom, v. average reservoir pressure weighted by area. area of influence – područje (zona) utjecaja. Područje (zona) unutar kojeg se piezometrijska površina vodonosnog horizonta (akvifera) snizuje zbog crpljenja vode ili povisuje injektiranjem vode u bušotinu ili u neki drugi objekt namijenjen toj svrsi. Vanjska granica lijevka depresije (v. cone of depression). Sinonim: circle of influence. area open to flow – površina strujanja. Izračunana površina strujanja fluida koja je osigurana perforacijama duž određene zone. Rabi se za izračunavanje pada tlaka i karakteristika strujanja fluida. area slope – regionalni nagib. Generalizirana (uopćena) karakteristika nagiba unutar granica danog područja. area-weighted average permeability – srednja permeabilnost ponderirana površinom, v. average permeability weighted by area. area-weighted average porosity – srednja poroznost ponderirana površinom, v. average porosity weighted by area. area-weighted average reservoir pressure – srednji ležišni tlak ponderiran površinom, v. average reservoir pressure weighted by area. arenaceous – psamitni, psamitski, pješčan, arenacejski. (1) Termin koji: (a) označava sediment ili sedimentnu stijenu potpuno ili djelomično sastavljenu od fragmenata (čestica) veličine čestica pijeska ili s pješčanom teksturom (sandy texture) ili s oblikom pijeska (appearance of sand). (b) opisuje teksturu takva sedimenta ili stijene, i (c) odnosi se na pijesak ili arenit. Termin psamitski ili pješčan ne podrazumijeva postojanje nekog osobitog sastava. Sinonimi: arenarious, psammitic, sabulous, sandy. (2) Termin koji označava organizme koji rastu (razvijaju se) na pjeskovitim mjestima. arenaceous conglomerate – pješčani konglomerat (valutičnjak), v. sandy conglomerate. arenarious – pješčan, pjeskovit. Koji se sastoji od pijeska, v. arenaceous. arenated – pješčan, pjeskovit. Termin za označavanje supstancije koja je pomiješana s pijeskom (koja se nalazi u smjesi s pijeskom) ili od koje je ostao samo pijesak (koja je reducirana do pijeska). arenes – areni, aromati, benzeni, aromatski ugljikovodici, ugljikovodici aromatskog (benzolovog) reda, v. aromatics. Arenigian, Arenigian stage – arenig, skid, skidd. Stratigrafski kat donjeg ordovicija (Lower Ordovician) u Europi – iznad tremadoka (Tremadocian), a ispod lanvirna (Llanvirnian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 490 do 485 milijuna godina. Sinonim: Skiddavian. Arenig series – serija Arenig. Najniža (najstarija) serija stijena (series of rocks) ordovicijskog sistema (Ordovician system). arenilitic – arenitni, arenitski. Koji se odnosi na pješčenjak, posjeduje svojstva pješčenjaka ili nalikuje na pješčenjak. arenite – arenit. (1) Opći (skupni) termin koji se rabi za označavanje konsolidiranih sedimentnih stijena sastavljenih od fragmenata (čestica) veličine pijeska
arenitic
neovisno o njihovu sastavu, na primjer, za označavanje pješčenjaka (sandstone), arkoza (arkose), grauvaka (graywacke) i kalkarenita (calcarenite). Termin arenit je ekvivalentan terminu psamit (psammite); v. lutite, rudite. (2) Relativno čisti pješčenjak koji je dobro sortiran, ne sadrži ili sadrži neznatnu količinu vezivnog (cementirajućeg) materijala i ima relativno jednostavan mineralni sastav – osobito čisti ili gotovo čisti, kemijski vezani (cementirani) pješčenjak koji sadrži manje od 10% glinovitog veziva (cementa) i za koji se pretpostavlja da je sporo i selektivno taloženi sediment višestruko ispran strujama. Termin se rabi za karakteristike glavne (osnovne) kategorije pješčenjaka, za razliku od vake (v. wacke). Oblik pridjeva: arenitski (arenitic). Sinonim: arenyte. arenitic – arenitni, arenitski, v. arenite. arenose – arenozan. Koji sadrži veliku količinu grubozrnastog pijeska (grita) ili finozrnastog pijeska; v gritty. arenyte – arenit, v. arenite. areometer – areometar, hidrometar, v. hydrometer. argillaceous – glinovit, argilitni, argilitski. (1) Koji se odnosi na glinu, koji je uglavnom sastavljen od gline ili koji sadrži čestice veličine gline ili minerale gline, na primjer, argilitna ruda (argillaceous ore) u kojoj je glina glavni mineral u žili i osobito sedimenti (poput lapora) ili sedimentne stijene (poput šejla) koji sadrže znatnu količinu gline. Sinonimi: argillous, clayey, pelolithic; v. argillic, lutaceous, pelitic, shaly. (2) Termin koji označava svojstveni (specifični) miris koji ispušta glinovita (argilitna) stijena (argillaceous rock) kada se na nju dahne. (3) Koji se odnosi na argilit (v. argillite). argillaceous conglomerate – glinoviti (argilitni) konglomerat (valutičnjak), v. conglomerate. argillaceous feldspar sandstone – glinoviti (argilitni) feldšpatski (glinenčev) pješčenjak. Idealizirani krajnji član pješčenjaka čiji se detritus promjera pješčanih čestica sastoji samo od feldšpata (glinenca) i čiji sadržaj detritičnog matriksa premašuje 15%. argillaceous limestone – glinoviti (argilitni) vapnenac (vapnenjak). Vapnenac sa znatnim sadržajem (količinom) gline (ali manjom od 50%). argillaceous quartz sandstone – glinoviti (argilitni) kvarcni pješčenjak. Idealizirani krajnji član pješčenjaka čiji se detritus promjera pješčanih čestica sastoji samo od kvarca i čiji sadržaj detritičnog matriksa premašuje 15%. argillaceous sandstone – glinoviti (argilitni) pješčenjak. (1) Opći termin koji se rabi za označavanje nečistog pješčenjaka s neodređenim sadržajem (količinom) finog silta i gline. (2) Relativno slabi pješčenjak (neprikladan za graditeljsku namjenu) sa znatnim sadržajem (količinom) gline koja služi kao cementirajući (vezivni) materijal; v. clayey sandstone. argillation – argilacija. Proces razvoja kaolinita i drugih minerala gline pri trošenju primarnih alumosilikata (aluminijskih silikata). argillic – glinovit. Koji se odnosi na glinu ili minerale gline, na primjer, glinovita alteracija (argillic alteration) pri kojoj neki minerali u stijeni prelaze u minerale iz skupine glina; v. argillaceous. argilliferous – glinovit. Koji je bogat glinom; koji stvara (formira) glinu. argillite – argilit. (1) Gusta (kompaktna) stijena koja potječe ili od madstona (klejstona ili siltstona) ili od šej-
56
arithmetic average permeability
la i koja je pretrpjela nešto viši stupanj stvrdnjavanja (kompakcije) nego madston ili šejl i ima manje jasno izraženu laminaciju (slojevitost) u usporedbi sa šejlom i ne posjeduje njegovu škriljavost (bilo paralelnu slojevitosti, bilo razvijenu u drugim smjerovima) i također je bez klivaža koji je karakterističan za slejt (slate). Sinonim: argillyte; v. clay slate. (2) Termin koji se primjenjuje za označavanje glinovite stijene (argillaceous rock) vezane (cementirane) prirodnim silicijdioksidom i glinjaka (klejstona, claystone) koji se u cijelosti sastoje od minerala gline (clay minerals). argillization – argilizacija, glinizacija. Supstitucija (replacement) ili alteracija (alteration) glinenaca (feldšpata) s nastankom minerala gline, osobito onih koji ulaze u sastav stijena oko rudnih žila. argillyte – argilit. (1) v. argillite. (2) Zastarjeli sinonim za ortoklas (orthoclase). argon 40/argon 39 age method – argonova metoda određivanja starosti (datiranja). Varijanta kalij-argonove metode određivanja geološke starosti ili datiranja (v. potassium-argon age method) u kojoj se ispitivani uzorak najprije ozrači neutronima pretvarajući dio kalija-39 u argon-39. Argon se zatim ekstrahira iz uzorka i analizira se njegov izotopni sastav. Količina argona-39 je mjera sadržaja kalija, a omjer argona-40 i argona-39 je funkcija starosti. Katkada je moguće detektirati strani argon i odrediti je li ispitivani materijal bio poremećen kasnijim termičkim ili kemijskim zbivanjima. arid – aridan, suh. Termin za označavanje klime za koju je karakteristična suša, definirana različito – kao količina kiše koja je nedovoljna za rast bilja ili postizanje uroda bez irigacije. Godišnja količina padavina iznosi manje od 250 mm. Termin aridan također označava uvjete kada je brzina isparavanja veća od brzine precipitacije. Sinonim: dry. arid cycle – aridni ciklus erozije. Ciklus erozije u aridnom području; v. normal cycle. Arikareean – erikarij, arikaree. Kontinentalni kat gornjeg oligocena (Upper Oligocene) u Sjevernoj Americi – iznad vitnija (Whitneyan), a ispod hemingforda (Hemingfordian). arithmetical average – aritmetička sredina, v. arithmetic mean. arithmetically weighted average permeability – aritmetička srednja permeabilnost, v. arithmetic average permeability. arithmetically weighted average porosity – aritmetička srednja poroznost, v. arithmetic average porosity. arithmetically weighted average reservoir pressure – aritmetički srednji ležišni tlak, v. arithmetic average reservoir pressure. arithmetical mean – aritmetička sredina, v. arithmetic mean. arithmetic average permeability – aritmetička srednja permeabilnost. Srednja permeabilnost ležišta određena kao kvocijent sume vrijednosti permeabilnosti i ukupnog broja analiziranih uzoraka stijene (podataka mjerenja), tj. određena kao aritmetička sredina (arithmetic mean) podataka. Aritmetička srednja permeabilnost se također može odrediti kao kvocijent sume srednjih vrijednosti permeabilnosti jezgrovanih bušotina i ukupnog broja jezgrovanih bušotina na ležištu. Aritmetička sredina je najčešće upotrebljavana metoda određivanja srednje perme-
arithmetic average porosity
abilnosti ležišta. Sinonimi: arithmetically weighted average permeability, arithmetic mean permeability; v. arithmetic mean, average permeability, weighted average permeability. arithmetic average porosity – aritmetička srednja poroznost. Srednja poroznost ležišta određena kao kvocijent sume vrijednosti poroznosti i ukupnog broja analiziranih uzoraka stijene (podataka mjerenja), tj. određena kao aritmetička sredina (arithmetic mean) podataka. Aritmetička srednja poroznost se također može odrediti kao kvocijent sume srednjih vrijednosti poroznosti jezgrovanih bušotina i ukupnog broja jezgrovanih bušotina na ležištu. Aritmetička sredina je najčešće rabljena metoda određivanja srednje poroznosti ležišta. Sinonimi: arithmetically weighted average porosity, arithmetic mean porosity; v. arithmetic mean, average porosity, weighted average porosity. arithmetic average reservoir pressure – aritmetički srednji ležišni tlak. Srednji tlak ležišta određen prema podacima mjerenja tlakova u pojedinačnim bušotinama kao aritmetička sredina – zbroj izmjerenih vrijednosti tlakova podijeljen s ukupnim brojem mjerenja (izmjerenih bušotina). Najjednostavnija metoda izračunavanja srednjeg ležišnog tlaka ali s ograničenom primjenom (zadovoljavajuća je samo u slučaju kada je ležište konstantne debljine, kada su varijacije tlaka male i kada su mjerenja ravnomjerno raspoređena po površini ležišta). Sinonimi: arithmetically weighted average reservoir pressure; v. arithmetic mean, average reservoir pressure. arithmetic mean – aritmetička sredina. Vrijednost niza (prosjek skupa) brojeva koja se dobije kada se njihov zbroj podijeli s brojem pribrojnika (s količinom brojeva u nizu), suma n brojeva podijeljena s n. Sinonimi: arithmetical mean, arithmetical average, average; v. geometric mean, harmonic mean. arithmetic mean diameter – srednji aritmetički promjer. Srednji promjer čestice sedimenta ili stijene dobiven zbrajanjem produkata (umnožaka) srednjih promjera zrna u svakom razredu i frekvencije (učestalosti) čestica u odgovarajućem razredu i dijeljenjem te sume s ukupnom frekvencijom. Sinonim: equivalent grade. arkose – arkoza. Tipičan grubozrnasti pješčenjak (coarse-grained sandstone) bogat glinencem (feldšpatom), obično ružičaste ili crvenkaste boje i sastavljen (građen) od zrna angularnog (uglatog) i subangularnog oblika koja mogu biti slabo do umjereno sortirana. Arkoza u pravilu nastaje brzom dezintegracijom (raspadanjem) granita ili granitskih stijena (uključujući visoko metamorfozirane feldšpatske gnajse i kristalaste škriljavce) i vrlo je nalik granitu ili ima oblik granita. Glavni mineral je obično kvarc, a udjel glinenaca (uglavnom mikroklina) najmanje je 25%. Vezivo (silicij-dioksid ili kalcit) u pravilu se rijetko nalazi, a materijal matriksa uključuje minerale gline (osobito kaolinit), tinjac i oksid željeza. Često se nalaze finozrnasti fragmenti stijena. Arkoza je obično strujama istaloženi pješčenjak kontinentalnog podrijetla. Sreće se u obliku debelih naslaga klinaste forme koje su ograničenog geografskog protezanja (kao, na primjer, u grabenima ili brzo utonulim bazenima. Može biti izrazito kososlojevit i povezan s grubim (gruboklastičnim) konglomeratom koji
57
arkosic sandstone
sadrži oblutke granita i može upućivati na sredinu visokog reljefa i intenzivnu erozijuveoma uzdignutih granitnih stijena u kojima glinenci (feldšpati) nisu bili podvrgnuti dugotrajnom trošenju (kemijskom razlaganju) ili transportiranju prije njihova pokapanja (prekrivanja). Arkoze se mogu također sresti u bazi sedimentnih serija u obliku tankog plašta rezidualnih sedimenata koji potječu od granitne stijene i na njoj neposredno zaliježu. Oblik pridjeva: arkozni (arkosic). Sinonim: arcose; v. feldspathic sandstone, graywacke, subarkose. arkose-quartzite – kvarcitna arkoza, arkozit, v. arkosite. arkosic – arkozni, v. arkose. arkosic arenite – arkozni arenit. Pješčenjak koji sadrži veliku količinu kvarca, čerta i kvarcita, manje od 10% glinovitog matriksa i više od 25% glinenca (feldšpata) – uglavnom neizmijenjenih natrijskih i kalijskih varijeteta i karakteriziran je obiljem nestabilnih materijala u kojima zrna glinenca prevladavaju nad fragmentima stijena. Arkozni arenit je više glinenčev (feldšpatski) i manje zreo nego glinenčev (feldšpatski) arenit (v. feldspathic arenite); v. arkosic sandstone. arkosic bentonite – arkozni bentonit. Bentonit koji sadrži 25% do 75% pješčanih primjesa, bentonit koji potječe od vulkanskog pepela (volcanic ash) čija su mnogobrojna detritska kristalna zrna (fragmenti kristala) ostala uglavnom neizmijenjena; v. bentonitic arkose. arkosic conglomerate – arkozni konglomerat. Slabo sortirani, litološki homogeni ortokonglomerat (v. orthoconglomerate) koji se sastoji od nezrelih šljunaka (immature gravels) nastalih iz granita u tektonski aktivnom području pri uvjetima fluvijalnog transportiranja i brzog pokapanja (prekrivanja) u tonućem bazenu. Arkoza s raspršenim valuticama granita ili s lećama granitnog šljunka. Pješčani i siltni matriks (sand matrix, silt matrix) imaju sastav arkoze i sastoje se od čestica kvarca i glinenca (feldšpata) sa stanovitom količinom finijeg kaolinitskog materijala. Arkozni konglomerat se sreće u obliku debelih klinastih (isklinjavajućih) naslaga i obično je proslojen s arkoznim pješčenjacima (v. arkosic sandstone). Sinonim: granite-pebble conglomerate. arkosic graywacke – arkozna grauvaka (sivac). Grauvaka (sivac) karakterizirana obiljem nestabilnog materijala, osobito pješčenjak koji sadrži veću količinu zrna glinenca (feldšpata) nego fragmenata finozrnaste stijene. Sadržaj glinenca je preko 25%. Arkozna grauvaka je više feldšpatska nego glinenčeva (feldšpatska) grauvaka (v. feldspathic graywacke). arkosic limestone – arkozni vapnenac (vapnenjak). Nečisti vapnenac (impure limestone) koji sadrži relativno veliku količinu zrna i/ili kristala glinenca (feldšpata), bilo klastičnog ili formiranog na mjestu nastanka. arkosic sandstone – arkozni pješčenjak. Pješčenjak sa znatnim sadržajem glinenca (feldšpata), na primjer, pješčenjak koji sadrži minerale iz grubozrnastih kvarcno-glinenčevih (kvarcno-feldšpatskih) stijena (granita, granodiorita, gnajsa) ili iz sedimentnih stijena bogatih glinencom – osobito pješčenjak koji sadrži više od 25% glinenca i manje od 20% materijala matriksa koji se sastoji od gline, sericita i klorita. Arkozni pješčenjak je više glinenčev (feldšpatski) nego glinenčev (feldšpatski) pješčenjak (v. feldspat-
arkosic wacke
hic sandstone). Termin arkozni pješčenjak se također primjenjuje u širem značenju, kao opći termin koji uključuje arkozni arenit (v. arkosic arenite), arkoznu vaku (v. arkosic wacke) i subarkozu (v. subarkose). arkosic wacke – arkozna vaka. Pješčenjak koji sadrži obilnu količinu kvarca, čerta i kvarcita, preko 10% glinovitog matriksa i više od 25% glinenca (feldšpata) – uglavnom natrijske i kalijske varijetete. Također je karakteriziran obiljem nestabilnih materijala u kojima zrna glinenca prevladavaju nad fragmentima finozrnaste stijene. Arkozna vaka je više feldšpatska i manje zrela od glinenčeve (feldšpatske) vake (v. feldspathic wacke). arkosite – arkozit, kvarcitna arkoza. Kvarcit (quartzite) koji sadrži zamjetnu količinu glinenca (feldšpata), na primjer, dobro stvrdnuti (zbijeni) arkozni pješčenjak (v. arkosic sandstone) ili dobro (gusto) vezana (cementirana) arkoza (v. arkose). Sinonimi: arkose-quartzite, quartzitic arkose. arkositite – arkozitit. Arkoza (v. arkose) u kojoj su čestice tako dobro vezane (cementirane) da su srasle. armchair geology – kabinetska geologija. Zaključivanje o geološkim uvjetima koje nije potkrijepljeno materijalom intenzivnog terenskog rada. Armorican orogeny – armorička orogeneza. Kasnopaleozojska deformacija u Zapadnoj Europi. Definiranje te orogeneze se bazira na uzajamnim odnosima utvrđenim u Bretanji (Armorica). Termin se danas malo rabi, prednost se daje terminima hercinska orogeneza (v. Hercynian orogeny) ili variscička orogeneza (v. Variscan orogeny). aromatic base crude oil – aromatska sirova nafta, sirova nafta s aromatskom bazom, v. aromatic crude oil. aromatic content test – ispitivanje sadržaja aromata. U tehnologiji isplaka – kvantitativno određivanje (mjerenje) sadržaja aromata u baznim uljima koja se primjenjuju za pripravljanje uljnih isplaka (isplaka na bazi ulja). aromatic crude – aromatska sirova nafta, sirova nafta s aromatskom bazom, v. aromatic crude oil. aromatic crude oil – aromatska sirova nafta, sirova nafta s aromatskom bazom. Sirova nafta koja sadrži 50% ili više aromata, asfaltena i smola. Često sadrži više od 1% sumpora. Sinonimi: aromatic base crude, aromatic base crude oil, aromatic crude, aromatic oil; v. oil base, asphalt-base crude oil, mixed-base crude oil, naphthenic crude, naphtheno-paraffinic crude oil, paraffin-base crude oil. aromatic hydrocarbons – aromatski ugljikovodici, ugljikovodici aromatskog (benzolovog) reda, aromati, v. aromatics. aromatic oil – aromatska sirova nafta, sirova nafta s aromatskom bazom, v. aromatic crude oil. aromatics – aromati, areni, benzeni, aromatski ugljikovodici, ugljikovodici aromatskog (benzolovog) reda. Klasa nezasićenih ugljikovodika građenih od zatvorenog prstena (tzv. benzenski ili benzolov prsten, benzene ring) ugljikovih atoma i sa samo jednim vodikovim atomom vezanim sa svakim C-atomom. Glavni aromatski ugljikovodici su tzv. BTX skupina – benzen, toluen i ksilen (benzen je najjednostavniji član reda), zatim kumen, stiren i etilbenzen. Aromati se prirodno nalaze u svim sirovim naftama (sadržaj aromata može biti od 10% do 50% i više). Sinonimi: arenes, aromatic hydrocarbons, aromatic series of hy-
58
artesian basin
drocarbons, benzene hydrocarbons, benzene series of hydrocarbons; v. hydrocarbons. aromatic series of hydrocarbons – aromati, areni, benzeni, aromatski ugljikovodici, ugljikovodici aromatskog (benzolovog) reda, v. aromatics. aromatics-free petroleum – nearomatska nafta. Nafta koja ne sadrži nikakve aromatske spojeve, nafta bez aromata. array – raspored, shema rasporeda. U geofizici – (1) U općenitom značenju – geometrijski raspored ili konfiguracija geofizičkih izvora i prijamnika, na primjer, elektroda, magnetometara ili geofona, od kojih izmjereni podaci (na primjer, zapis akustičkog polja, polja elektromagnetskih valova ili Zemljinog gravitacijskog polja) dolaze u središnju točku ili prijamnik. (2) U seizmičkoj prospekciji – geometrijski raspored ili grupa seizmičkih prijamnika (geofona, hidrofona) spojenih s jednim od registracijskih (zapisnih) kanala ili seizmičkih izvora (grupe istovremeno aktiviranih eksplozivnih punjenja). Katkada se također primjenjuju termini patch i pattern. (3) Raspored (konfiguracija) elektroda sonde za karotažu bušotina; v. electrode array. (4) Raspored (konfiguracija) antena pri geofizičkom istraživanju elektromagnetskom metodom. array induction log – indukcijska karotaža sa serijom prijamnika. Tip indukcijske karotaže čiji se pribor tipično sastoji od jednog predajnika i pet do deset pari prijamnika. Signali se registriraju odvojeno i zatim kombiniraju na niz načina u obradi da se dobiju željeni odzivi, na primjer, duboko očitanje, visoka vertikalna rezolucija ili njihova kombinacija. arrestor – komora (posuda) za prigušivanje pulzacija, v. surge chamber. arrival – nailazak seizmičkih valova. U seizmičkoj prospekciji – prva pojava ili vrijeme prve pojave seizmičkih valova (seizmičke energije pri refleksiji, refrakciji, difrakciji) na seizmičkom zapisu. Povećanje koherentne energije koje označava prolaženje valne fronte (wave front). Sinonimi: break, event, kick, onset; v. first arrival, later arrival. arrival time – vrijeme nailaska seizmičkih valova. U seizmičkoj prospekciji – vrijeme u kojem određena faza seizmičkog vala dolazi u prijamnik, vrijeme koje je proteklo od trenutka oslobađanja seizmičke energije iz njena izvora i njena dolaska do prijamnika, vrijeme koje je potrebno fazi seizmičkog vala da prijeđe put od točke paljenja (shotpoint) do horizonta refleksije (reflektora, reflector) i natrag do detektora. Obično se mjeri od trenutka nastanka vala i može biti sa statičkim i dinamičkim korekcijama (static corrections, dynamic corrections) ili bez njih; v. arrival. artesian – arteški. Termin za označavanje podzemnih voda (ground waters) koje se nalaze pod hidrostatičkim tlakom; v. artesian pressure, artesian spring, artesian well. artesian aquifer – arteški vodonosni horizont, v. confined aquifer. artesian basin – arteški bazen. Područje (zona stijena) često, ali ne i obvezno, oblika bazena koje uključuje arteški vodonosni horizont čija je potenciometrijska (piezometrijska) površina u topografski nižim dijelovima područja iznad površine zemlje. Kao primjeri mogu poslužiti područja čija veličina varira od nekoliko desetaka metara (nekoliko stotina stopa) do
artesian discharge
nekoliko stotina kilometara (milja) u poprečnom presjeku; v. ground-water basin. artesian discharge – arteški izljev. Izlaženje (izlijevanje) vode iz bušotine, izvora ili vodonosnog horizonta zbog arteškog tlaka. artesian head – arteška visina tlaka. Visina hidrostatičkog tlaka (v. hydrostatic head) arteškog vodonosnog horizonta ili vode u vodonosnom horizontu. artesian leakage – arteško curenje. Sporo procjeđivanje (prokapljivanje) vode iz vodonosnog horizonta u slojeve koji ograničavaju taj horizont. artesian pressure – arteški tlak. Hidrostatički tlak (v. hydrostatic pressure) arteške vode, često izražen u bar (ili psi) na površini zemlje ili kao visina iznad zemljine površine u metrima (ili stopama) ili stupcem vode koji bi taj tlak podržao. artesian-pressure surface – piezometrijska arteška površina. Piezometrijska (potenciometrijska) površina koja se nalazi iznad zone zasićenja (zone of saturation); v. normal-pressure surface, subnormal-pressure surface. artesian province – arteška provincija. Područje na kojem su strukturni, stratigrafski, topografski i klimatski uvjeti povoljni za postojanje jednog ili više arteških vodonosnih horizonata (artesian aquifers), na primjer, ravnice Atlantika i Meksičkog zaljeva. artesian spring – arteški izvor. Izvor (vrelo) iz kojeg voda istječe pod arteškim tlakom, obično kroz pukotinu ili drugi otvor u sloju (stijeni) koji ograničava vodonosni horizont odozgo. artesian system – arteški sustav. (1) Struktura koja omogućuje vodi, zatvorenoj u stijeni, dizanje u bušotini ili duž pukotine. (2) Svaki sustav koji uključuje izvor vode, tijelo vodopropusne stijene ograničeno tijelima stijena izrazito manje permeabilnosti i strukturu koja omogućuje vodi procjeđivanje (prokapljivanje) u propusnu stijenu u kojoj ostaje zatvorena pod tlakom izrazito većim od atmosferskog. Pri tome se voda koncentrira u propusnoj stijeni. artesian water – arteška (arteška podzemna) voda, v. confined ground water. artesian weathering – arteško trošenje (raspadanje). Kemijsko trošenje (raspadanje) stijena (chemical weathering) uzrokovano strujanjem arteške vode niz vodonosni horizont, na primjer, u pješčenjaku koji zaliježe iznad diskordancije ili u propusnoj zoni duž diskordantne plohe. artesian well – arteški zdenac (bunar, bušotina). Zdenac ili bušotina koji su raskrili arteške vode. Voda u zdencu (bušotini) podiže se iznad vodnog zrcala (nivoa podzemne vode, level of water table) pod arteškim tlakom (struji na površinu pod vlastitim tlakom), ali ne mora obvezno doseći površinu zemlje. Područje popunjavanja (napajanja) vodonosnog horizonta (akvifera) visinom je iznad ušća zdenca (bušotine). Termin katkada ima ograničeno (uže) značenje – kao eruptivna arteška bušotina (v. flowing artesian well); v. nonflowing artesian well, water-table well. arthrodires (Arthrodira) – artrodiri. Red plakodermi (riba oklopnjača, placoderms). Karakterizirani su teškom oklopljenom glavom (armored head) pokretljivo spojenom sa sličnim oklopom (armor) koji je pokrivao prednji dio tijela. Duljina im je sezala do 9 metara (30 stopa). Artrodiri su bili obilno zastupljeni u devonu. arthropods (Arthropoda) – artropodi, člankonošci. Ko-
59
artificial ignition
ljeno beskralješnjaka (invertebrates). Solitarni, morski, slatkovodni i nadzemni beskralješnjaci. Karakterizirani su uglavnom segmentiranim tijelom (segmented body) i člankovitim ekstremitetima (jointed appendages). U tipične artropode se ubrajaju trilobiti (trilobites), raci (crustaceans), helicerati (kliještari, chelicetates), piknogonidi (pycnogonids) i mirijapodi (stonoge, myriapods). Stratigrafska rasprostranjenost: donji kambrij-danas. Artian – artinsk, v. Artinskian. articulated flare platform – zglobna morska (odobalna) platforma za spaljivanje plina na baklji, v. articulated platform. articulated offshore platform – zglobna morska (odobalna) platforma, v. articulated platform. articulated pipe – zglobna bušaća šipka. Bušaća šipka u sekcijama od 0,3 metra (1 stopa) koja čini uzajamno povezane segmente s fleksibilnošću 2° između spojeva. Primjenjuje se za horizontalno bušenje (bušenje horizontalnih bušotina). articulated platform – zglobna morska (odobalna) platforma. Morska (odobalna) platforma (offshore platform) sa zglobnim pričvršćenjem donjeg dijela za morsko dno (za čeličnu ili betonsku osnovicu na dnu mora), dok se gornji dio slobodno giba (uzgonski tankovi održavaju vertikalno plutanje platforme). Zglobne platforme se u prvom redu primjenjuju za spaljivanje plina na baklji (articulated flare platform) te sidrenje i utovar tankera. Sinonimi: articulated offshore platform, compliant platform, oscillating offshore platform, oscillating platform. articulates (Articulata) – (1) arikulati, artikulatni brahiopodi, brahiopodi (ramenonošci) s bravom. Razred brahiopoda (ramenonožaca, brachiopods). Karakterizirani su dvodijelnom vapnenom ljušturom sastavljenom od ventralne (trbušne) i dorzalne (leđne) polovice (valves) koje su na jednoj strani spojene bravom (hinge) – zubićima brave (hinge teeth) i nasuprotnim udubinama (jamicama) u koje zubići sjedaju (dental sockets). Sinonim: articulate brachiopods; v. inarticulates. (2) artikulati. Podrazred krinoida (stapčara, crinoids). Karakterizirani su visoko diferenciranim brahijalnim člankovitim spojevima (brachial articulations). artificial brine – umjetna slana voda. Slana voda koja je proizvedena iz podzemnog ležišta soli ili druge topljive stijene u procesu dobivanja metodom izluživanja otopinama; v. brine. artificial gas – (1) sintetički (sintetski, umjetni) plin, v. manufactured gases. (2) sintetički (sintetski) plin, v. synthetic gas. artificial ignition – umjetno zapaljenje nafte. Zapaljenje nafte u ležištu u okolišu bušotine u procesu podzemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka/EOR-metoda) na umjetan način, za razliku od spontanog zapaljenja ili samozapaljenja (v. spontaneous ignition) radi skraćivanja vremena potrebnog za početak procesa izgaranja. Primjenjuju se ove metode: (a) injektiranje predgrijanog zraka (najčešće upotrebljavana metoda – zrak se zagrijava u kanalu bušotine plinskim ili električnim grijalicama koje se spuste u bušotinu nasuprot ležištu); (b) predgrijavanje sloja (npr. injektiranjem pare), i (c) injektiranje agensa za poboljšanje reaktivnosti nafte (najčešće lanenog ulja); v. in-situ combustion.
artificial island
artificial island – umjetni bušaći otok. Umjetna plitkovodna bušaća platforma (shallow-water drilling platform) izgrađena od šljunka ili blokova. artificial lift – umjetno podizanje nafte. Mehanički sustav podizanja (mehaničko podizanje) nafte iz bušotine na površinu primjenom energije iz vanjskog izvora (dodavanjem vanjske energije stupcu fluida u kanalu bušotine) nakon što je prirodna ležišna energija iscrpljena do te mjere da bušotina više ne može eruptirati ili ekonomično proizvoditi djelovanjem prirodne energije. Najčešće primjenjivane metode umjetnog dizanja nafte su dubinskim pumpama s klipnim šipkama (v. sucker-rod pump), hidrauličkim pumpama (v. hydraulic bottomhole pump, hydraulic jet pump, hydraulic piston pump), električnim uronjenim centrifugalnim pumpama (v. electric submersible centrifugal pump) i plinskim liftom (gasliftom – v. gas lift). U SAD se umjetno podizanje nafte primjenjuje na 90% naftnih bušotina. Oprema za umjetno podizanje nafte se također može instalirati na eruptivnim proizvodnim bušotinama radi povećanja njihova kapaciteta proizvodnje (smanjivanjem dinamičkog tlaka na dnu). artificial lift equipment – oprema za umjetno podizanje nafte. Oprema koja se postavlja na bušotinu ili u njen kanal za dizanje nafte na površinu nakon što je bušotina prestala eruptirati, na primjer, dubinske pumpe, plinski lift (gaslift); v. artificial lift. artificial oil – sintetska nafta (sirova nafta), v. synthetic crude oil. artificial magnetic anomaly – umjetna magnetska anomalija. Lokalno magnetsko polje uzrokovano objektima koje je izgradio čovjek, na primjer, dalekovodima, telegrafskim linijama, cjevovodima, električnom željeznicom, zaštitnim kolonama bušotina. Artinskian, Artinskian stage – artinsk. Stratigrafski kat donjeg perma (Lower Permian) u Europi – iznad sakmara (Sakmarian), a ispod kungura (Kungurian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 275 do 270 milijuna godina. Sinonim: Artian. asbestos – azbest. (1) Mineral iz skupine azbesta (asbestos group), ponajprije krizotil (v. chrysotile) i neki vlaknasti varijeteti amfibola, osobito amozit (amosite), antofilit (anthophyllite) i krokidolit (crocidolite). Sinonimi: amianthus, asbestus, earth flax, mountain flax. (2) Komercijalni termin koji se primjenjuje za označavanje skupine vlaknastih silikatnih minerala koji se lako odvajaju na dugačka, tanka i čvrsta vlakna koja su elastična, toplinski otporna i kemijski inertna, s visokim elektroizolacijskim svojstvima i, prema tome, prikladna za uporabu (primjenu) gdje se zahtijeva negorivi, nevodljivi ili kemijski otporni materijal (proizvodnja užadi, odjeće, papira, boja, obloga za kočnice, ploča za brtvljenje, ljepenki za toplinsku izolaciju, punila, cementa i filtara). U tehnologiji bušaćih isplaka azbest se primjenjuje kao aditiv za poboljšavanje noseće sposobnosti isplake. (3) Termin koji se strogo primjenjuje za vlaknasti varijetet minerala aktinolita (v. actinolite). asbestus – azbest, v. asbestos. aschistic – ašistni. Termin koji označava stijenu male intruzije čiji je sastav ekvivalentan sastavu matične magme, odnosno stijenu koja nije pretrpjela znatnu diferencijaciju. Takva se stijena može nazvati ašistitom, v. diaschistic.
60
asphalt
aschistic rock – ašistna stijena,. v. aschistic. aschistite – ašistit, ašistna stijena,. v. aschistic. ascophoran cheilostome bryozoans, ascophoran cheilostomes – askofori, v. ascophorans. ascophorans (Ascophora) – askofori. Podred briozoa (mahovnjaka) heilostoma (cheilostomes). Karakterizirani su parijetalnim mišićima (parietal muscles) koji su pričvršćeni za dno askusa ili kompenzacijske vrećice (ascus). Sinonimi: ascophoran cheilostome bryozoans, ascophoran cheilostomes. as-delivered BTU – toplinska vrijednost isporučenog plina. Količina toplinske energije, izražena u britanskim toplinskim jedinicama (british thermal unit, BTU), koju sadrži jedna kubična stopa plina za isporuku. Ovisi uglavnom o sadržaju vode u plinu, temperaturi i tlaku isporuke. aseismic ridge – aseizmički hrbat. Podmorski hrbat (submarine ridge) koji je fragment kontinentalne kore (continental crust). Nazvan je tako za razliku od seizmički aktivnih srednjooceanskih hrptova (seismically active mid-oceanic ridge). ash – (1) pepeo, vulkanski pepeo, pumicit. Fini piroklastični materijal (s česticama promjera manjeg od 2 mm – fini pepeo je promjera manjeg od 0,063 mm). Termin se obično odnosi na nevezani (nekonsolidirani) materijal, ali se katkada također rabi za njegov cementirani varijetet tuf ili pršinac (v. tuff). Sinonimi: dust, pumicite, volcanic ash, volcanic dust. (2) pepeo. Anorganski ostatak ugljena nakon njegova izgaranja (izgaranje obično mijenja težinu i sastav anorganskog materijala). Sinonim: coal ash; v. ash content. Ashby – ešbij, ashby. Stratigrafski kat srednjeg ordovicija (Middle Ordovician) u Sjevernoj Americi (gornji dio starijeg čezija – older Chazyan) – iznad marmora (Marmorian), a ispod porterfilda (Porterfieldian). ash cloud – oblak vulkanskog pepela (vulkanske prašine), erupcijski (vulkanski) oblak, v. eruption cloud. ash content – sadržaj pepela. Postotni sadržaj negorivog materijala (tvari) u ugljenu određen izgaranjem njegova uzorka i mjerenjem sadržaja pepela. Ashgillian, Ashgillian stage – ašgil, ashgill. Stratigrafski kat gornjeg ordovicija (Upper Ordovician) u Europi – iznad gornjeg karadoka (upper Caradocian), a ispod silurskog kata landovera (Llandoverian) Obuhvaća vremenski raspon od prije 450 do 425 milijuna godina. ash tuff – pepelni tuf (pršinac). Piroklastična stijena (pyroclastic rock) građena uglavnom od konsolidiranog (cementiranog) pepela (v. ash). aspect – oblik. U stratigrafiji – opće svojstvenosti nekog geološkog kompleksa (geologic entity) ili zajednice fosila (fossil assemblage) razmatrane više-manje izvan uzajamnih odnosa u vremenu i prostoru, na primjer, opći ili sveobuhvatni litološki i/ili paleontološki karakter stratigrafske jedinice (stratigraphic unit) kakav se očituje u nekoj geografskoj točki opažanja (npr. u bušotini ili presjeku izdanka) i koji predstavlja sumu odlika ili neku karakternu crtu facijesa. Oblik facijesa obično ima odnos (vezu) s uvjetima formiranja (okolišem). asphalt – asfalt, bitumen. (1) Vrlo viskozna tekućina tamnosmeđe do crne boje ili čvrsti (tvrdi) bitumenski materijal koji postoji u prirodi ili je ostatak prerade nafte. Nalazi se u većini sirovih nafti, sastoji se gotovo u cijelosti od ugljika i vodika (ugljikovodika),
asphalt-base crude
ima vrlo visoku molekulsku težinu, taljiv je pri niskim temperaturama (iznad 20 °C/70 °F) čime se razlikuje od teške nafte, potpuno je topljiv u ugljik-disulfidu, potpuno ili gotovo potpuno u toluenu, a netopljiv u normalnom heptanu. Relativna gustoća je između 1,0 i 1,1. Prirodni asfalt (natural asphalt), koji nastaje u naftonosnim stijenama isparavanjem (evaporacijom) hlapljivih komponenata, sreće se primjerice na Trinidadu, blizu Mrtvog mora i u bazenu Uinta u američkoj saveznoj državi Utah. Asfalt se također može pripraviti pirolizom ugljena i šejla. U naftnoj industriji se rabi u uljnim bušaćim fluidima (fluidima s uljnom bazom, oil-base drilling fluids), materijalima za sprječavanje gubitka cirkulacije (lost circulation materials), agensima za sprječavanje gubljenja fluida (fluid-loss agents), emulgatorima (emulsifiers) i agensima za plastično oblaganje stijenki (wall-plastering agents). Čvrsti asfalt je poznat pod nazivom asfaltit (v. asphaltite). Sinonimi: asphaltum, asphaltus, mineral pitch, pitch (v.). (2) Smjesa bitumena i mineralnih tvari (materijala). Treba napomenuti da se u SAD asfaltom naziva bitumen, dok se u V. Britaniji naziv asfalt rabi za bitumensku smjesu. asphalt-base crude – asfaltna (naftenska) sirova nafta, sirova nafta s asfaltnom (naftenskom) bazom, v. asphalt-base crude oil. asphalt-base crude oil – asfaltna (naftenska) sirova nafta, sirova nafta s asfaltnom (naftenskom) bazom. Sirova nafta koja daje prvenstveno asfaltni ostatak nakon destilacije i ne sadrži ili sadrži vrlo malo parafina. U sastavu tog tipa nafte prevladavaju naftenski ugljikovodici, a sadržaj sumpora, kisika i dušika je često relativno visok. Crne je boje, relativna gustoća im je velika a stinište nisko. Na asfaltnu sirovu naftu otpada oko 15% svjetskih rezervi sirove nafte. Sinonimi: asphalt-base crude, asphalt-base oil, asphalt crude oil, naphthene-base crude, naphthene-base crude oil, naphthenic base crude, naphthenic crude, naphthenic crude oil, naphthenic oil; v. oil base, aromatic crude oil, mixed-base crude oil, naphtheno-paraffinic crude oil, paraffin-base crude oil. asphalt-base oil – asfaltna (naftenska) sirova nafta, sirova nafta s asfaltnom (naftenskom) bazom, v. asphalt-base crude oil. asphalt crude oil – asfaltna (naftenska) sirova nafta, sirova nafta s asfaltnom (naftenskom) bazom, v. asphalt-base crude oil. asphalt enamel – asfaltni emajl. Smjesa asfalta i mljevenog tinjca, gline, masnika ili milovke za vruće premazivanje cijevi prije njihova ukapanja radi zaštite od korozije. asphaltene – asfalten. Opći pojam koji obuhvaća svaki čvrsti bitumen koji se nalazi ili otopljen ili raspršen (dispergiran) u sirovoj nafti ili sam u sedimentima. Visoke je molekularne težine (500 do 1.500), boje tamnosmeđe do crne i topljiv je u ugljik-disulfidu. Sastavljen je uglavnom od ugljika i vodika s manjom količinom sumpora, dušika i kisika i sadrži većinu anorganskih komponenata bitumena. Bazična struktura asfaltena su aromatski prstenovi (aromatic rings). Asfalteni se mogu precipitirati plinskim mjehurićima u naftnom ležištu i formirati katransku prevlaku na vodo-naftnom kontaktu. Asfaltenska frakcija sirove nafte je definirana kao organski dio nafte koji nije topljiv u otapalima, kao što su pentan ili heptan.
61
asphaltic mud additive
asphaltene deposition – odlaganje asfaltena, v. asphaltene precipitation. asphaltene precipitation – precipitacija (istaloživanje) asfaltena. Pojava odlaganja asfaltena u porama okoliša kanala proizvodnih bušotina u procesu miscibilnog istiskivanja lake i teške nafte s visokim sadržajem asfaltena plinom – propanom, butanom i ugljik-dioksidom. Do precipitacije asfaltena također može doći prilikom obrada bušotina kiselinom i također u procesu proizvodnje nafte usljed pada tlaka i temperature i promjene sastava u okolišu bušotina, najčešće blizu površine gdje je temperatura najniža ali često i u blizini perforacija, u koloni uzlaznih cijevi (tubing) te u površinskim uređajima (cjevovodima, separatorima). Odloženi asfalteni smanjuju pokretljivost nafte blokiranjem (čepljenjem) pornih kanala ležišne stijene, adsorpcijom na površini stijene (čime se mijenja karakter močivosti sloja od hidrofilnog u hidrofobni) i povećavanjem viskoznosti nafte potpomažući stvaranje emulzije tipa voda u nafti. Precipitirani asfalteni se uklanjaju mehanički (četkama, strugačima) ili kemijski, općenito obradom aromatskim otapalima (npr. toluenom, ksilenom, lakim destilatima nafte i dr.). Odlaganje asfaltena se može spriječiti ili umanjiti primjenom inhibitora. Prije primjene procesa istiskivanja nafte na polju mora se u laboratoriju ispitati sklonost sirove nafte stvaranju asfaltenskog precipitata; v. near wellbore restrictions. asphaltenes – asfalteni. Komponente sirove nafte i naftnih produkata (naftne frakcije) velike molekularne težine, nehlapljive, tamne boje i bez parafina. Netopljivi su u normalnom heptanu, a topljivi u vrućem benzenu i vrućem toluenu. asphaltenes content of crude oils – sadržaj asfaltena u sirovoj nafti. Karakteristika sirovih nafti koja pokazuje sadržaj ostatka iz kojeg se dobivaju teški produkti. Prinos ostatka se izražava u postotku. asphaltic – asfaltni. Koji se odnosi na asfalt ili ga sadržava u znatnoj količini, na primjer, asfaltna sirova nafta (asphalt-base crude), iz koje se može dobiti asfalt, asfaltni vapnenac (asphaltic limestone) ili asfaltni pješčenjak (asphaltic sandstone), koji su impregnirani asfaltom, ili asfaltni pijesak (asphaltic sand), koji čini prirodnu smjesu asfalta i pijeska. asphaltic limestone – asfaltni vapnenac. Vapnenac impregniran prirodnim asfaltom. asphaltic crude – asfaltna sirova nafta, v. asphaltic crude oil. asphaltic crude oil – asfaltna sirova nafta. Teška sirova nafta s velikim sadržajem asfaltena, aromata i naftena iz koje se dobiva ostatak prikladan za proizvodnju bitumena (prema definiciji Međunarodne organizacije za standardizaciju – ISO). Sinonim: asphaltic crude. asphaltic mud additive – asfaltni isplačni aditiv, asfaltni aditiv za isplake. Skupina čvrstih ili visokoviskoznih ugljikovodika dobivenih iz prirodnih ležišta ili iz ostataka prerade sirove nafte, koji se uobičajeno rabe kao aditivi za pripremu vodenih isplaka (isplaka na bazi vode) i uljnih isplaka (isplaka na bazi ulja). Rastaljeni asfalt se može obrađivati zagrijavanjem i propuhivanjem zrakom (prolaženjem zraka kroz taljevinu radi oksidacije i polimerizacije njegovih komponenata). Ohlađeni i zrakom propuhani asfalt je staklast i može se mljeti. Ima visoku točku omek-
asphaltic pyrobitumen
šavanja i kvalitetu za stabilizaciju emulzije te afinitet za gline i šejl. asphaltic pyrobitumen – asfaltni pirobitumen. Bitumen, obično crne boje i bez strukture, po sastavu sličan (blizak) asfaltitu (v. asphaltite), ali je negoriv i netopljiv u ugljik-disulfidu i, u pravilu, sadrži manje od 5% kisika. Primjeri asfaltnog pirobitumena su albertit, elaterit, impsonit i vurcilit. asphaltic sand – asfaltni pijesak. Prirodna smjesa asfalta s različitm količinama rastresitog (rahlog) pijeska. asphaltic sands – asfaltni pješčenjaci, asfaltni pijesci. Pješčani sedimenti impregnirani (cementirani) prirodnim mekim asfaltom (bitumenom) koji se može ekstrahirati otapalom. Prema nekim izvorima, naziv je sinonim s bituminous sands i tar sands. asphaltic sandstone – asfaltni pješčenjak. Pješčenjak impregniran prirodnim asfaltom. asphaltite – asfaltit. Svaki od prirodnih čvrstih (tvrdih) bitumena crne boje koji su topljivi u ugljik-disulfidu i taljivi pri temperaturi većoj od 110 °C (230 °F). Primjeri asfaltita su gilsonit (gilsonite), blistava smola (glance pitch) i grahamit (grahamite). asphalt plant – uređaj za reciklažu taloga i vode. Uređaj za preuzimanje taloga (mulja) i vode koji se nakupljaju na dnu rezervoara (basic sediment and water) i izvlačenje nafte iz njih. asphalt rock – asfaltna (bituminozna) stijena. Porozna stijena, na primjer, pješčenjak, vapnenac ili dolomit, koja sadrži prirodni asfalt (koja je impregnirana prirodnim asfaltom). Sinonimi: asphalt stone, bituminous rock, rock asphalt. asphalt seal – začepljenje asfaltom. Začepljenje pora naftonosne stijene na njenim izdancima zbog gubljenja lakših frakcija nafte i nakupljanja težih asfaltnih ostataka. asphalt stone – asfaltna stijena, v. asphalt rock. asphaltum – asfalt, v. asphalt. asphaltus – asfalt, v. asphalt. assemblage – (1) fosilna zajednica. U stratigrafiji – grupa fosila (fosilnih ostataka) koji se sreću na jednakom stratigrafskom nivou (i definira ga), često također s konotacijom lokaliziranog geografskog protezanja. Zbog njene točne interpretacije fosilna zajednica mora biti relativno homogena ili jednolično heterogena. Sinonim: fossil assemblage. (2) asocijacija minerala, v. mineral assemblage. (3) metamorfna asocijacija, v. metamorphic assemblage. assemblage zone – zajednišna zona, cenozona. Biozona (osnovna jedinica u biostratigrafskoj klasifikaciji – v. biozone) karakterizirana zajednicom triju ili više taksona. Može se osnivati na svim vrstama fosila koji u njoj postoje ili se ograničiti samo na neke vrste. Može se sastojati od geografski ili stratigrafski ograničene zajednice ili može obuhvaćati dvije ili više istovremene zajednice s podijeljenim karakterističnim taksonima. Zajednišna zona se imenuje prema jednom ili više fosila koji su osobito reprezentativni (karakteristični) za zajednicu. Sinonim: cenozone, v. acme zone, faunizone, florizone, Oppel zone, range zone. assembly – sklop. Oprema sastavljena od brojnih pojedinačnih elemenata (komada) koja se primjenjuje u određenu svrhu, na primjer dubinski bušaći sklop (dubinski sklop bušaćih alatki – v. bottomhole assembly). assessment of reserves – procjena rezervi, v. reserve estimate.
62
Assyntian orogeny
assisted recovery – proizvodnja poboljšanim metodama. U naftnoj industriji – proizvodnja nafte primjenom skupa metoda povećanja produktivnosti ležišta/polja. associated-dissolved gas – naftni (kaptažni, kaptažni naftni) plin, plin naftnih bušotina, plin (naftni plin) na glavi zaštitne kolone, v. casinghead gas. associated gas (ASGAS) – naftni (kaptažni) plin, plin naftnih ležišta. Masni (mokri) prirodni plin (wet gas) koji je u kontaktu s naftom u ležištu kada egzistira u slobodnom stanju u plinskoj kapi ležišta ili kao otopljen u slojnoj nafti pri početnom ležišnom tlaku i temperaturi, za razliku od suhog slobodnog (nekaptažnog) prirodnog plina u plinskom ležištu (nonassociated gas). Proizvodi se zajedno s naftom (ako proizvodnja naftnog plina ne utječe znatno na iscrpak nafte, tada državna regulativna agencija može naftni plin klasificirati u slobodni (nekaptažni). Prema nekim definicijama, pojam se odnosi samo na plin u plinskoj kapi (ne i na plin otopljen u nafti). Sinonimi: co-produced gas, co-produced natural gas; v. associated wet gas, nonassociated gas. associated gas well allowable – dopušteni kapacitet proizvodnje plina iz plinske kape. Dopuštena količina proizvodnje prirodnog plina u jedinici vremena za bušotinu, ležište, polje ili koncesiju kada se s naftnom zonom iskorištava i plinska kapa. Odobrava je ovlaštena državna regulativna agencija i često ovisi o dopuštenom kapacitetu proizvodnje nafte. associated liquids – kapljevine prirodnog plina, v. natural gas liquids. associated oil reservoir – naftno ležište s plinskom kapom, dvofazno naftno ležište, v. gas-cap oil reservoir. associated reservoir allowable – dopušteni kapacitet proizvodnje plina plinsko-naftne bušotine. Dopuštena količina proizvodnje plina tijekom određenog vremena, koja je posebno umanjena, za bušotinu u plinskoj kapi koja također proizvodi naftu. Bazira se na ekvivalentnom volumenu proizvodnje nafte, a odobrava je ovlaštena državna regulativna agencija. associated rich gas – masni (mokri) naftni (kaptažni) plin, v. associated wet gas. associated wet gas – masni (bogati, mokri) naftni (kaptažni) plin. Prirodni plin naftnih ležišta (otopljeni i u plinskoj kapi) koji sadrži znatnu količinu kondenzata (obično se ima u vidu plin u plinskoj kapi). Sinonim: associated rich gas; v. associated gas, nonassociated gas. association – (1) asocijacija fosila. U ekologiji – grupa organizama, živih ili fosilnih, koji se sreću zajedno jer imaju slične (bliske) zahtjeve u odnosu na okoliš ili slične osobitosti razvoja. Obično ima jednu ili dvije dominantne vrste. Sinonim: fossil association; v. assamblage, community. (2) asocijacija eruptivnih (magmatskih) stijena, v. rock association. assorted – loše sortiran, v. poorly sorted. Assyntian orogeny – asintijska orogeneza. Termin koji se široko primjenjuje u zapadnoj Europi za označavanje orogeneza (orogenetskih procesa) i deformacija (disturbancija) koje su se zbivale koncem pretkambrija. Asintijska orogeneza se bazira na zalijeganju donjokambrijskih slojeva s kutnim neskladom na slojevima toridona (Torridonian – stratigrafska jedinica gornjeg pretkambrija Škotske). Termin je, međutim, neuspješan budući da starost toridonskih
astatic
sedimenata nije određena i oni mogu biti znatno stariji od kambrija. astatic – astatički, astaziran. Termin za označavanje geofizičkog instrumenta (pribora) s negativnom povratnom silom koja potpomaže djelovanje sile otklona što čini instrument osjetljivijim i/ili manje stabilnim. astatic gravimeter – astatički (astazirani, nestabilni) gravimeter. Gravimetar s mehaničkim sustavom koji je predviđen za stvaranje relativno velikih gibanja (kolebanja) za male promjene gravitacije. Sinonim: unstable gravimeter. asteroids (Asteroidea) – asteroidi, zvjezdače, morske zvijezde. Podrazred ehinodermata (bodljikaša, echinoderms). Karakterizirani su relativno širokim krakovima (arms) koji obično nisu odvojivi od središnje ploče (central disc). Stratigrafska rasprostranjenost: donji ordovicij-danas. Sinonim: sea stars, starfishes. asterozoans (Asterozoa) – asterozoi. Potkoljeno ehinodermata (bodljikaša, echinoderms). Slobodno živući organizmi s karakteristično spljoštenim tijelom u obliku zvijezde koje se sastoji od središnje ploče (central disc) i simetrično zrakastih krakova (arms). Stratigrafska rasprostranjenost: kambrij-danas. Astian, Astian stage – astij, ast. Stratigrafski kat gornjeg pliocena (Upper Pliocene) u Europi – iznad plezancija (Plaisancian), a ispod kalabrija (Calabrian). Ekvivalentan je redonu (Redonian). ASTM distillation – destilacija po ASTM normi. Destilacija (ispitivanje destilacijskih svojstava) sirove nafte napravljena u skladu s postupkom normiranim (standardiziranim) od Američkog društva za ispitivanje materijala (ASTM). Postupak destilacije se sastoji od zagrijavanja uzorka nafte u propisanoj tikvici, hlađenja i kondenzacije naftnih para pri prolazu kroz hladilo (cijev) i skupljanja kapljevine u graduirani cilindar. Ispitivanjem se određuje početno i konačno vrelište i dijapazon vrelišta. Pokus traje dok se ne destiliraju sve isparljive frakcije. Asturian orogeny – asturijska orogeneza. Jedna od 30 ili više kratkotrajnih orogeneza tijekom fanerozoika (prema H. Stilleu u kasnom karbonu između katova vestfal i stefan). asymmetrical fold – nesimetrična (asimetrična) bora, v. asymmetric fold. asymmetric bedding – nesimetrična (asimetrična) slojevitost. Slojevitost (v. bedding) karakterizirana litološkim tipovima ili facijesima koji vertikalno slijede jedan za drugim u cikličkom redoslijedu, na primjer, po sekvencijama 1-2-3-1-2-3-1-2-3; v. symmetric bedding. asymmetric fold – nesimetrična (asimetrična) bora. Bora (na primjer, antiklinalna) čija krila nisu slična i imaju različite kutove nagiba u odnosu na osnu plohu koja nije vertikalna, bora čije jedno krilo ima strmiji nagib od drugog krila (za razliku od simetrične bore – v. symmetrical fold). Drugi oblik pisanja termina: asymmetrical fold. asymmetric ripple mark – nesimetrični (asimetrični) ripl. Ripl (v. ripple mark) koji ima nesimetričan oblik u poprečnom presjeku – s kratkim i strmim nagibom okrenutim niz struju i dugim blagim nagibom okrenutim uz struju, osobito strujni ripl (v. current ripple mark). Pri pogledu odozgo krijesta (greben) ripla može biti relativno ravna ili izrazito zakrivljena (savijena); v. symmetric ripple mark.
63
Atokan
Atlantic suite – atlantska serija eruptivnih stijena. Jedna od dviju velikih skupina eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) koja je karakterizirana alkalnim (alkalic rocks) i alkalno-kalcitičnim stijenama (alkalicalcic rocks). Sve tercijarne i holocenske eruptivne stijene na svijetu su, prema jednoj podjeli, svrstane u dvije glavne grupe – atlantsku seriju i pacifičku seriju (Pacific suite). Atlantska serija je nazvana tim imenom zbog prevladavanja alkalnih i alkalno-kalcitičnih stijena (stijena alkalijskih zemalja) u neorogenetskim područjima s nestabilnom Zemljinom korom koja su smještena oko Atlantskog oceana. Međutim, zbog velike raznovrsnosti tektonskih uvjeta (i pridruženih tipova stijena) u područjima atlantske (i pacifičke) serije, taj termin se danas rijetko rabi za označavanje srodnih tipova stijena – na primjer, stijene atlantskog tipa (Atlantic-type rocks) su široko rasprostranjene i na vulkanskim otocima u srednjem dijelu Pacifika. Sinonim: intra-Pacific province; v. Mediterranean suite, Pacific suite. atmoclast – atmoklast. Fragment stijene odlomljen na mjestu nastanka atmosferskim trošenjem (raspadanjem, atmospheric weathering), kemijskim ili mehaničkim načinom; v. atmoclastic rock. atmoclastic rock – atmoklastična stijena. Klastična stijena sastavljena od atmoklasta koji su ponovno cementirani bez daljnjeg pregrupiranja materijala djelovanjem vjetra ili vode; v. atmoclast. atmosilicarenite – atmosilikarenit. Kremenasti pijesak nastao trošenjem (raspadanjem) i razaranjem (dezintegracijom) matične stijene (parent rock), na primjer, nakupina uglatih fragmenata granularne dezintegracije granita i granitnih stijena (grus). Rezultat je prije pasivnog djelovanja atmosfere nego djelovanja atmosfere u gibanju. atmospheric corrosion – atmosferska korozija. Postupno razaranje ili promjena metala i legura djelovanjem korozije koja nastaje kontaktom materijala sa supstancijama u atmosferi – kisikom, ugljik-dioksidom, vodenom parom (vlagom) i spojevima sumpora i klora. Obično je povezana s uvjetima površinskog skladištenja ili s gornjim intervalom prstenastog prostora bušotine koji nije ispunjen fluidom. atmospheric distillate – atmosferski destilat. Naftni produkt dobiven atmosferskom destilacijom. atmospheric pressure – atmosferski (barometarski) tlak. Tlak koji se očituje na površini Zemlje usljed težine stupca zraka u atmosferi. Na razini mora jednak je 101.325 paskala (1,01325 bar) ili približno 14,7 psi ili 760 mm stupca žive. Sinonim: barometric pressure; v. ga(u)ge pressure. atmospheric-pressure oil – rezervoarska (stabilizirana) nafta, v. stock-tank oil. atmospheric water – atmosferska voda. Voda koja sadrži atmosfera u plinovitom, tekućem ili čvrstom stanju. atmospheric weathering – atmosfersko trošenje (raspadanje). Trošenje (raspadanje) koje se zbiva na površini Zemlje. at normal conditions – pri normalnim uvjetima. Specificirani normalni uvjeti temperature i tlaka za plin (0 0C i apsolutni tlak 1,01325 bar za suhi plin); v. at reference conditions, at standard conditions. Atokan – serija Atok. Stratigrafska serija donjeg dijela srednjeg pensilvanija (lower Middle Pennsylvanian)
atoll
provincijske skale u Sjevernoj Americi. Slijedi nakon serije morov (Morrowan), a prethodi seriji demoin (Desmoinesian). atoll – atol, prstenasti greben (rif). Koraljni greben (rif, coral reef) prstenastog oblika. Ima izgled niskog, približno okruglog (katkada i eliptičnog ili potkovastog) koraljnog otoka ili prstena koji se sastoji od lanca (niza) ili prstena blisko smještenih niskih koraljnih otočića koji okružuju (zatvaraju) ili gotovo okružuju plitku lagunu u kojoj nema nikakvog otprije postojećeg kopna ili otoka nekoraljnog podrijetla. Greben je okružen dubokom vodom otvorenog mora. Dimenzije atola mogu varirati od 1 km do preko 130 km u promjeru. Atoli su osobito rasprostranjeni u zapadnom i središnjem dijelu Pacifika. Sinonimi: lagoon island, reef ring, ring reef. atomic capture cross-section – presjek zahvata (kaptiranja) jezgrom atoma. Efektivni presjek zahvata (kaptiranja) neutrona jezgrom atoma – jednak je efektivnoj površini kroz koju neutron mora proći da bi bio kaptiran jezgrom atoma. Ta, vjerojatnosna, vrijednost ovisi o prirodi i energiji čestice i također o prirodi kaptirajuće jezgre. Kao mjerna jedinica se često rabi barn (1 barn je jednak 10–28 m2); v. macroscopic capture cross-section. atomic clock – atomski (nuklearni, radioaktivni) sat, v. radioactive clock. atomic H/C ratio – vodikovo-ugljikov koeficijent, v. atomic hydrogen/carbon ratio. atomic hydrogen/carbon (hydrogen-to-carbon) ratio – vodikovo-ugljikov koeficijent. Omjer prosječnog broja vodikovih atoma i atoma ugljika goriva koje izgara (istaloženog koksa). Parametar procesa podzemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR-metoda). Vrijednosti se za različite slojne nafte kreću od 0,5 do 2. Sinonimi: atomic H/C ratio, atomic ratio of hydrogen to carbon, hydrogen/ carbon atomic ratio; v. in-situ combustion. atomic ratio of hydrogen to carbon – vodikovo-ugljikov koeficijent, v. atomic hydrogen/carbon ratio. atomic time scale – atomska skala vremena. Geološka skala vremena (v. geologic time scale) koja je kalibrirana na bazi radioaktivnog raspada (radioactive decay) u stijenama. Jedinica mjerenja su godine; v. relative time scale. at reference conditions – pri referentnim (etalonskim, usporedbenim) uvjetima. Bilo koji specificirani uvjeti temperature i tlaka na koje se može korigirati volumen plina; v. at normal conditions, at standard conditions. at rest – u mirovanju. Termin koji se odnosi na bočni tlak tla (lateral earth pressure) kada se tlo ne nalazi pod tlakom (kada nije stlačeno) i nema mogućnosti slijegati se pa je objekt (npr. zid) nepomičan; v. neutral pressure. atrypoids (Atrypidae) – atripidi. Porodica izumrlih artikulatnih brahiopoda (ramenonožaca s bravom, articulate brachiopods). Karakterizirani su rebrastim ljušturama (costate shell) ili naboranim (plicate shell) koje su nejednako bikonveksne ili plošno-konveksne s više izbočenom leđnom (brahijalnom) polovicom ljušture (brachial valve). Stratigrafska rasprostranjenost: srednji ordovicij-gornji devon. at standard conditions – pri standardnim uvjetima. Specificirani standardni uvjeti temperature i tlaka za
64
attic man
plin. Variraju u pojedinim državama. Prema Međunarodnoj plinskoj uniji (IGU), temperatura je 15 °C, tlak 1,01325 bar (za suhi plin); v. at normal conditions, at reference conditions. attached ground water – vezana podzemna voda. Podzemna voda koja se čvrsto zadržava na stijenkama pora u zoni aeracije (prozračnoj zoni). Smatra se da je njen sadržaj jednak količini opnene ili pelikularne vode (v. pellicular water) i mjeri se specifičnom retencijom vode. attapulgite – atapulgit, paligorskit. Laki mineral gline s lančastom kristalnom strukturom i igličastom (vlaknastom) formom, po kemijskom sastavu silikat magnezija i aluminija (magnezijski alumosilikat). Atapulgit je koloidna glina koja se primjenjuje u tehnologiji isplaka za pripremu slane isplake (isplake na bazi slane vode) da se osigura njena niska smična viskoznost za iznošenje krhotina probušenih stijena iz prstenastog prostora bušotine i za baritnu suspenziju te za pripremu isplačnih fluida za završno proizvodno opremanje bušotina. Kada se miješa sa slanom vodom formira gel. Nema sposobnost regulacije svojstava filtracije isplake. Katkada se naziva slani gel (salt gel). Sinonim: palygorskite. attapulgite cement – atapulgitni cement. Cementna kaša koja se priprema dodavanjem suhog cementa vodi s prethodno hidratiranim atapulgitom, a primjenjuje se kao materijal za sprječavanje gubitka cirkulacije. attenuation – prigušivanje, slabljenje, opadanje, atenuacija. (1) Smanjivanje amplitude ili energije signala, takvo kakvo bi se moglo proizvesti prolaženjem kroz filtar. (2) U seizmičkoj prospekciji – smanjivanje amplitude (gubitak energije) seizmičkih valova kada prolaze kroz medij (sredinu) zbog apsorpcije, refleksije i refrakcije (prelamanja) na površinama razdjela, konverzijom tipa vala (mode conversion) i sferičnog razilaženja fronte vala (spherical divergence). (3) U karotaži – smanjenje amplitude elektromagnetskog vala kada prolazi kroz formaciju (obično se mjeri u decibelima po metru – dB/m). Atterberg grade scale – Atterbergova skala veličine zrna. Geometrijska i decimalna skala (ljestvica) veličine zrna ili čestica (v. grade scale) koja se bazira na osnovnoj (jediničnoj) vrijednosti 2 mm, a dimenzija svakog sljedećeg razreda se razlikuje 10 puta od dimenzije prethodnog razreda. Na taj način granični promjeri su 200; 20; 2; 0,2; 0,02 i 0,002. Podjedinice su geometrijske sredine granica razreda. Prema Atterbergovoj skali klastični sedimenti su klasificirani u sljedeće klase: glina (s česticama promjera manjeg od 0,002 mm), silt ili prah (čestice promjera između 0,002 i 0,02 mm), sitni pijesak (čestice promjera između 0,02 i 0,2 mm), krupni pijesak (čestice promjera između 0,2 i 2 mm), sitni šljunak (čestice promjera između 2 i 20 mm), krupni šljunak (čestice promjera između 20 i 200 mm) i blokovi (promjera većeg od 200 mm); v. Udden grade scale, Wentworth grade scale. attic – (1) gornja (vršna) platforma bušaćeg tornja, platforma krune bušaćeg tornja, platforma nepokretnog koloturnika, v. crow’s nest. (2) platforma (podište) bušaćeg tornja. Platforma bušaćeg tornja (derrick board) postrojenja za rotacijsko bušenje (rotary rig). attic man – tornjaš. Bušaći radnik-tornjaš (v. derrick-
attic oil
man) na postrojenju (garnituri) za rotacijsko bušenje (rotary drilling rig). attic oil – krovinska (vršna) nafta. Nafta koja se nalazi u najvišem dijelu (krovini) ležišta iznad najviših perforacija zaštitne kolone bušotine koja se nalazi strukturno najviše (najpliće bušotine na ležištu). Krovinska nafta se ne drenira bušotinama koje iskorištavaju niže dijelove ležišta i, budući da na najvišem dijelu ležišta ne mora biti locirana bušotina, dio krovinske nafte će ostati zarobljen u ležištu; v. cellar oil. Attic orogeny – atička orogeneza. Jedna od 30 ili više kratkotrajnih orogeneza tijekom fanerozoika (prema H. Stilleu, u miocenu između katova sarmat i pont). attitude – zalijeganje. U strukturnoj geologiji – položaj strukturne plohe (structural surface) u odnosu na horizontalnu plohu kvantitativno izražen mjerenjima pružanja (v. strike) i nagiba (v dip) za slojeve ili druge plošne strukture (smjer trenda i utonuće su elementi zalijeganja linearnih struktura kao, na primjer, antiklinale). attributable acreage – dodijeljena površina dreniranja. Površina koja se dodjeljuje bušotini u svrhu određivanja njena dopuštenog kapaciteta proizvodnje kada je u formuli za izračunavanje dopuštene proizvodnje uključen i faktor površine. attribute – atribut. U seizmičkoj prospekciji – mjerljivo svojstvo (karakteristika) seizmičkih podataka. Seizmički atributi (seismic attributes) uključuju amplitudu, frekvenciju, brzinu i polarnost. Može se mjeriti u jednom vremenskom trenutku ili tijekom tzv. vremenskog okna (time window), na jednoj trasi ili na grupi trasa. Sinonim: seismic attribute; v. attribute analysis. attribute analysis – analiza atributa (seizmičkih atributa). U seizmičkoj prospekciji – procjena raznih parametara ležišta (uključujući znakove ugljikovodika) metodama obrade, kao na primjer AVO-analizom (v. amplitude variation with offset, AVO). attribute map – karta atributa (seizmičkih atributa). U seizmičkoj prospekciji – karta izolinija bazirana na seizmičkim atributima. Atribut se (u numeričkom obliku) crta za svaku točku paljenja i konstruiraju se izolinije. attrition – istiranje. Radnja ili proces trošenja trenjem, osobito uzajamno prirodno trošenje kojem su podvrgnuti nevezani (necementirani) fragmenti stijena ili čestice premještane s mjesta na mjesto vjetrom, valovima, vodom tekućicom ili ledom. Trljanjem, mrvljenjem (drobljenjem), udaranjem, struganjem (grebanjem) i uzajamnim sudaranjem smanjuje se veličina fragmenata i čestica i povećava njihova zaobljenost. Iako se termin istiranje rabi kao sinonim termina abrazija (v. abrasion) i korazija (v. corrasion), u strogom smislu on označava trošenje i smanjivanje veličine fragmenata stijena koji su sami oruđa abrazije i korozije. augen – okcast. Termin koji označava listićave metamorfne stijene (npr. škriljavce i gnajse) s velikim lećastim zrnima minerala ili mineralnim agregatima koji imaju oblik oka u poprečnom presjeku i tako se izdvajaju kao kontrast drugim mineralima u stijeni; v. augen structure. augen structure – okcasta struktura. Struktura nekih gnajsa i škriljastih metamorfnih stijena (kristalastih škriljavaca) sastavljena od minerala, kao što su gli-
65
authigene
nenac (feldšpat, feldspar), kvarc (quartz) ili granat (garnet) koji su stlačivanjem poprimili eliptični ili lećasti oblik nalik obliku oka (v. augen) i koji su obično uklopljeni između paralelnih slojeva građenih od njima kontrastnih komponenata, kao što su tinjac (liskun, mica) ili klorit (chlorite). Sinonimi: eyed structure, phacoidal structure; v. flaser structure. auger – pužna bušilica. Bušilica s dugim spiralnim žljebovima koja rotacijom diže uvis bušaću šipku i tako konstantno mehanički iznosi izbušene krhotine na površinu (bez cirkulacije zraka ili isplake). Često se primjenjuje za bušenje seizmičkih bušotina. Također se rabi za bušenje glina, tla i drugog, relativno nekonsolidiranog, materijala blizu površine. Postoje pužne bušilice s ispiranjem injektiranim fluidom (wet auger). Sinonim: auger bit. auger bit – pužna bušilica, v. auger. auger stem – teška šipka za užno udarno bušenje, v. drillstem, 2. augite – augit. (1) Rasprostranjeni mineral iz skupine klinopiroksena (clinopyroxene group). Može sadržavati titan i trovalentno željezo. Boja augita je obično crna, zelenkasto-crna ili tamnozelena. Sreće se kao bitna komponenta mnogih bazičnih eruptivnih (magmatskih) stijena (basic igneous rocks) i nekih metamorfnih stijena (metamorphic rocks). Sinonim: basaltine. (2) Termin koji se često rabi kao sinonim termina piroksen (v. pyroxene). aulacogen – aulakagen. Uski, izduljeni bazen koji se proteže u kraton (craton) ili iz geosinklinale (geosyncline) ili iz planinskog pojasa (mountain belt) koji se formirao iz geosinklinale. Aulakogen je tektonski rov (tectonic trough) na kratonu ograničen konvergentnim normalnim rasjedima. Aulakogeni imaju radijalnu orijentaciju u odnosu na kratone i otvoreni su prema van. aureole – aureola, zona, metamorfna (kontaktna) aureola (zona). U geologiji – zona koja okružuje magmatsku intruziju (intruziju eruptivnih ili magmatskih stijena) u kojoj okružujuća stijena intruzije (country rock) pokazuje znakove utjecaja kontaktne metamorfoze (metamorfizma). Sinonimi: contact aureole, contact zone, exomorphic zone, metamorphic aureole, thermal aureole, zone. austenitic stainless steel – austenitni nehrđajući čelik. Nemagnetična legura (nonmagnetic alloy) s više od 16% kroma i više od 7% nikla (koji djelomično može biti nadomješten manganom) i željezom (za razliku od feritnog nehrđajućeg čelika koji je magnetičan). Rabi se za izradu nemagnetičnih teških šipki (nonmagnetic drill collar). Austinian – ostin, austin. Stratigrafski kat gornje krede (Upper Cretaceous) primorja Meksičkog zaljeva (Gulf Coast) u Sjevernoj Americi – iznad iglforda (Eaglefordian), a ispod tejlora (Tayloran). Austrian orogeny – austrijska orogeneza. Jedna od 30 ili više kratkotrajnih orogeneza tijekom fanerozoika (prema H. Stilleu koncem rane krede). authigene – (1) autigen. Termin za označavanje minerala eruptivne (magmatske) stijene (igneous rock) koji je nastao kao rezultat metamorfoze (metamorfizma) ili vezivo (cement) sedimentne stijene ako se istaložilo neposredno iz otopine. Suprotan termin je alogen (v. allogene); v. authigenic. (2) autigeni mineral. Mineral koji nije bio transportiran (prenesen)
authigenesis
nego se formirao na mjestu postanka. Sinonim: authigenic mineral. authigenesis – autigeneza. Proces stvaranja novih minerala na mjestu njihova nastanka unutar okolnog sedimenta ili sedimentne stijene istovremeno s procesom sedimentacije ili nakon njega, na primjer, supstitucijom (replacement) ili prekristalizacijom (recrystallization) ili sekundarnim narastanjem kvarcnih izlučina (secondary enlargement of quartz overgrowths). authigenetic – autigen, v. authigenic. authigenic – autigen. Koji je formiran ili generiran na mjestu svog nastanka – termin se osobito primjenjuje na komponente stijena ili minerale koji nisu bili transportirani (preneseni) i sedimentirani i koji su se kristalizirali (formirali) na mjestu gdje se sada nalaze i također na minerale koji su nastali istovremeno ili ubrzo nakon formiranja stijena kojih su sastavne komponente. Termin se često odnosi na minerale (na primjer, kvarc ili glinenac) koji su nastali nakon taloženja prvobitnih sedimenata. Primjeri su također cementi (veziva) koji ispunjavaju pore i rastu tijekom dijageneze. Sinonimi: authigenetic, authigenous; v. allogenic, autochthonous. authigenic clay minerals – autigeni minerali gline. Minerali gline precipitirani iz podzemnih voda (neoformirane gline, neoformed clays) ili formirani alteracijom prethodnog materijala (transformirane gline, transformed clays), poput zrna feldšpata (glinenca) u stijenama. Autigene gline smanjuju primarnu poroznost sedimentnih stijena i stvaraju mikroporoznost koja rezultira visokim minimalnim sadržajem vode (nereducibilnim zasićenjem vodom) u stijeni. Posjeduju visoku električnu provodnost (specifičnu električnu vodljivost) i smanjuju električnu otpornost (specifični električni otpor) sedimentnih stijena (poput pješčenjaka sa šejlom), što može imati za posljedicu visoku procjenu zasićenja vodom prema karotaži. Autigene gline pogoduju oštećenju formacija jer se mogu ukloniti s mineralnih zrna i/ili raspršiti (dispergirati) filtratom bušaće isplake (ili drugim fluidima koji se injektiraju u formaciju u okolišu kanala bušotine) i čepiti (blokirati) pore i smanjiti permeabilnost stijene. authigenic mineral – autigeni mineral, v. authigene, 2. authigenic sediment – autigeni sediment. Sediment koji zaliježe na mjestu svog prvobitnog nastanka. authigenous – autigen. (1) v. authigenic. (2) U klasifikaciji piroklastika (piroklastičnih sedimenata) – ekvivalent termina essential (v.). authorized depth (AD) – odobrena dubina bušotine, v. authorized total depth. authorized total depth – odobrena konačna dubina bušotine. Konačna dubina bušotine potvrđena od operatora na temelju ugovora o bušenju. autochthon – autohton. (1) U sedimentologiji – rezidualni sediment koji se formirao na mjestu zalijeganja procesom kemijskog razlaganja. (2) U tektonici – masa stijena koja je ostala na mjestu svoga postanka i gdje je vezana sa stijenama fundamenta (temeljnim stijenama, basement). Autohtone stijene mogu biti umjereno do znatno deformirane iako nisu bile horizontalno pomicane s mjesta nastanka. Sinonim: autochthone; v. allochthone. autochthone – autohton, v. autochthon, 2.
66
autogenetic
autochthonous – autohton. U geologiji – koji je nastao na mjestu gdje se sada nalazi. Termin se široko primjenjuje, na primjer, za označavanje ugljena ili treseta koji su nastali na mjestu gdje je raslo i razlagalo se bilje od kojeg su postali, za označavanje stijena koje nisu pomicane formiranjem navlaka ili za označavanje stijenskih masa koje su se formirale na mjestu njihove sadašnje lokacije (umjesto da su bile transportirane) ili za označavanje breča eksplozijskih kratera (klastični materijal koji u procesu formiranja kratera nije bio iz njega izbačen, nego je ostao na mjestu nastanka s tek neznatnom rotacijom ili translacijom fragmenta). Rasjedne plohe mogu razdvajati autohtone stijene od alohtonih, a neke alohtone stijene su jasno karakterizirane njihovim drugačijim sastavom. Termin autohton je značenjem sličan terminu autigen (v. authigenic), ali se autigen prije odnosi na komponente nego na formaciju u cjelini; v. allochthonous. autochthonous mantle – autohtoni pokrov. Rastresiti (nekonsolidirani) klastični materijal (debris), sastavljen od fragmenata stijena ili tla i podrijetlom od, ispod zalegnute temeljne stijene (underlying bedrock), koji je, dakle, nastao na mjestu zalijeganja; v. allochthonous mantle. autoclastic rock – autoklastična stijena. Stijena s razdrobljenom ili brečastom strukturom koja je nastala na mjestu gdje se nalazi kao rezultat mehaničkog drobljenja, razaranja, dinamske metamorfoze (dinamometamorfizma), djelovanja orogenetskih sila (naprezanja) ili drugih mehaničkih procesa. Primjeri autoklastičnih stijena su rasjedna (dislokacijska) breča (v. fault breccia) koja je nastala trenjem pri navlačenju jednog bloka stijena na drugi, brečasti dolomit (brecciated dolomite) nastao kao rezultat dijagenetskog zbijanja s kasnijom ponovnom cementacijom, autoklastični škriljavac nastao djelovanjem tlaka jedne mase stijena na drugu ili temeljna (podinska) morena formirana glacijalnom (ledenjačkom) abrazijom; v. cataclastic rock, epiclastic rock. autocorrelation – autokorelacija. U seizmologiji – mjera statističke zavisnosti kasnijeg dijela oblika vala od ranijeg dijela ili stupanj do kojeg se buduće vrijednosti mogu prognozirati po prethodnim vrijednostima. Korelacija signala s njim samim; v. cross-correlation. autocyclicity – autocikličnost. Stanje ciklotemskog taloženja (cyclothemic deposition) pri kojem nije potrebna promjena ukupne energije i prinosa materijala u sedimentacijski sustav, nego se jednostavno obavlja preraspodjela tih elemenata unutar sustava. Tu djeluju takvi mehanizmi taloženja kao što su migracija korita, njihovo grananje i migracija prudova; v. allocyclicity. autogenetic – autogenetski. (1) Termin koji označava forme reljefa nastale ili razvijene samo u lokalnim okolnostima bez djelovanja orogenetskih pokreta (orogenic movements), osobito reljef formiran djelovanjem kiša i vodotokova na površini zemlje koji imaju slobodno dreniranje prema moru. (2) Termin koji označava tip drenažnog sustava (vodotokova koji ga čine) koji je potpuno određen uvjetima površine kopna po kojoj teku vodotoci budući da se drenažni sustav razvija jedino erozijom u gornjim tokovima vodotokova. Sinonimi (za obje definicije): autogenic, autogenous.
autogenic
autogenic – autogenetski. (1) v. autogenetic. (2) U ekologiji – koji se odnosi na ekološku sukcesiju koja se formirala kao rezultat djelovanja faktora što su se pojavili u prirodnim zajednicama (natural community) i promijenili stanovnike tih zajednica; v. allogenic. autogenous – autogenetski, v. autogenetic. autogeosyncline – autogeosinklinala, rezidualna geosinklinala. Parageosinklinala (v. parageosyncline) koja ne graniči s uzdignutim područjima i građena je većinom od karbonatnih sedimenata. Sinonim: residual geosyncline. automated shutdown – automatski sustav za zatvaranje (sustav za automatsko zatvaranje) bušotine. Sustav na proizvodnoj bušotini koji reagira na senzore, na primjer, na visokotlačne i niskotlačne ventile (high-pressure valves, low-pressure valves) i dubinske sapnice (storm chokes) koji detektiraju nenormalne uvjete na dnu bušotine, i automatski zatvara bušotinu. Sustav se može ponovno aktivirati ručno. automatic choke – automatska sapnica. Sapnica za regulaciju tlaka strujanja fluida. automatic custody transfer (ACT) – sustav za automatsku otpremu nafte. Sustav za automatsku otpremu nafte na polju iz skladišnih rezervoara u naftovod s mogućnošću uzorkovanja i automatskog mjerenja sirove nafte. automatic driller – automatski regulator opterećenja bušaćeg dlijeta, automatski bušač. U procesu bušenja – hidraulički ili pneumatski uređaj spojen s ručicom kočnice dizalice bušaćeg postrojenja (drawworks brake handle) za održavanje zadanog opterećenja bušaćeg dlijeta (weight on bit) bez intervencije bušača. Sinonimi: automatic drilling control unit, drilling control. automatic drilling control unit – automatski regulator opterećenja bušaćeg dlijeta, v. automatic driller. automatic feed control – automatska regulacija popuštanja bušaćeg dlijeta, v. automatic driller. automatic fillup (fill-up) shoe – peta zaštitne kolone za automatsko punjenje. Naprava s tlačno upravljanim ventilom (pressure-activated valve) na prvoj spojnici zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, joint of casing) za regulaciju količine (volumena) bušaće isplake koja struji u kolonu za vrijeme njena spuštanja u bušotinu. Sinonimi: automatic fillup casing-guide shoe, automatic fillup float shoe. automatic fillup (fill-up) casing-guide shoe – peta zaštitne kolone za automatsko punjenje, v. automatic fillup shoe. automatic fillup (fill-up) float shoe – peta zaštitne kolone za automatsko punjenje, v. automatic fillup shoe. automatic flow-control device – automatski regulator protoka bušotine. Regulator koji djeluje kao automatski podesiva sapnica. Konstruiran je tako da se normalno strujanje fluida odvija kroz prolazni otvor konstantnog presjeka, a u slučaju pada proizvodnje i tlaka ventil se otvara i poveća presjek prolaznog otvora te na taj način pomaže eruptiranje. automatic gas detektor – automatski detektor plina (plinski detektor). Analitički uređaj za uzorkovanje i mjerenje sadržaja plina u bušaćoj isplaci (zaplinjenosti isplake) u isplačnim rezervoarima (bazenima). automatic rabbit – automatski strugač. (1) Strugač (washer) na klipnim šipkama (sucker rods) dubinske pumpe za čišćenje od parafina. (2) Strugač koji se pu-
67
Autunian
šta u cjevovod i, tjeran strujom fluida, struže parafin ili primjese s unutarnje stijenke naftovoda. automatic ram lock – automatski zatvarač čeljusti (uložaka) preventera. Mehanički zatvarač (mechanical lock) koji drži podmorske protuerupcijske uređaje (preventere, subsea blowout preventers) zatvorenim kada se izgubi ili oslabi hidraulički tlak. automatic slips – automatski klinovi za držanje bušaće kolone. Klinovi suvremenih rotacijskih stolova (vrtaćih stolova, rotora, rotary tables) bušaćih postrojenja s pneumatskim ili hidrauličkim pogonom (od pedale na mjestu bušača) za vješanje bušaće kolone (kolone bušaćih alatki, drillstring) u bušotini. Sinonim: power slips. automatic tank battery – automatizirani rezervoarski park. Rezervoarski park na polju (s dva ili više rezervoara) opremljen automatskim mjernim sustavom, s preusmjeravanjem strujanja u rezervoare (prebacivanje s punog rezervoara u prazni, pražnjenje punog rezervoara u cjevovod) i registracijskim (zapisnim) priborima. automatic tank ga(u)ge – pribor za automatsko mjerenje nivoa u rezervoaru. Instrument na rezervoaru koji rabi plovak na užetu za mjerenje (pokazivanje) visine tekućine u njemu. automatic weight-on-bit control – automatski regulator opterećenja bušaćeg dlijeta. U procesu bušenja – uređaj koji rabi indikator opterećenja dlijeta (weight indicator) na mrtvom kraju bušaćeg (teglećeg) užeta (dead line) za automatsko održavanje konstantnog potrebnog opterećenja bušaćeg dlijeta (weight on bit) tijekom bušenja. automatic well testing (AWT) – automatsko ispitivanje bušotine. Automatizirano mjerenje (automatic gauging) i uzorkovanje (automatic sampling) bušotine. autometamorphism – autometamorfoza, autometamorfizam. (1) Proces prekristalizacije asocijacije magmatskih minerala (igneous mineral assemblage) pri uvjetima pada temperature pod djelovanjem njihovih vlastitih hlapljivih komponenata, na primjer, serpentizacija peridotita ili spilitizacija bazalta. (2) Alteracija (mijenjanje) eruptivne (magmatske) stijene (igneous rock) pod djelovanjem njenih vlastitih rezidualnih likvora (residual liquors). Taj proces treba prije nazivati sekundarnim (deuteric) jer se ne smatra metamorfnim. automorphic – U petrologiji – (1) automorfan, idiomorfan. Termin za označavanje holokristalne teksture (holocrystalline texture) eruptivnih (magmatskih) ili metamorfnih stijena karakterizirane kristalima koji su ograničeni njihovim vlastitim racionalnim plohama (rational face). Termin također označava stijenu s takvom teksturom. Termin amorfan ima prednost pred terminom idiomorfan, iako se ovaj zadnji više rabi u američkoj literaturi. (2) automorfan, automorfno-granularan, automorfno-zrnast, euhedralan. Sinonimni termin za euhedralan (v. euhedral) koji je zastario u američkoj uporabi, ali mu se općenito prednost daje u europskoj uporabi. Odgovarajuća tekstura se katkada naziva panautomorfnom (panautomorphic), terminom koji danas zastarijeva. Sinonim: automorphic-granular. automorphic-granular – automorfno-granularan, v. automorphic, 2. Autunian – oten, autun. Stratigrafski kat donjeg perma
Auversian
(Lower Permian) – iznad stefana (Stephanian) karbona, a ispod saksona (Saxonian). Auversian – overs, auvers, ledij. Stratigrafski kat eocena (Eocene) u Europi – iznad luteta (Lutetian), a ispod bartona (Bartonian). Sinonim: Ledian. auxiliaries – pomoćna oprema. U procesu bušenja – oprema na bušaćem postrojenju (garnituri) koja nije neposredno uključena u proces bušenja, na primjer generatori za rasvjetu na postrojenju. auxiliary brake – pomoćna kočnica. U tehnici bušenja – hidrodinamička ili elektrodinamička kočnica (hydrodynamic brake, electrodynamic brake) koja se rabi za spuštanje teških tereta malom brzinom na bušaćem postrojenju (garnituri). Pomoćne kočnice (auxiliary brakes) se rabe kako bi se spriječilo habanje (trošenje) glavnih kočnica (main brakes). auxiliary contour – pomoćna kontura, v. supplementary contour. auxiliary fault – sporedni (drugostupanjski) rasjed. Mali rasjed koji je primaknut glavnom rasjedu ili se od njega grana. auxiliary gases – pomoćni plinovi. Plinovi neophodni za rad detektora, na primjer, vodik i zrak za plamenoionizacijski detektor. auxiliary mineral – pomoćni mineral. U jednoj od klasifikacija eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) – svijetlo obojeni, relativno rijetki i nevažni mineral, na primjer, apatit (apatite), muskovit (muscovite), korund (corundum), fluorit (fluorite) ili topaz (topaz). availability of gas – raspoloživa količina plina. Količina plina proizvedena iz bušotine, ležišta ili polja koja se može isporučiti u plinovod u određenom periodu. availability of oil – raspoloživa količina nafte. Količina nafte proizvedena iz bušotine, ležišta ili polja koja se može isporučiti u naftovod u određenom periodu. avalanche bedding – lavinska slojevitost. Strmo nagnuta slojevitost u barhanima i s njima povezanim dinama (sipinama) koja je nastala lavinom (lavinskim kretanjem) pijeska niz nagnutu padinu dine. avalanche breccia – lavinska breča. Breča koja je nastala pri rušenju stijena. Avalonian orogeny – avalonska orogeneza. Orogeneza (orogenetski pokreti) koja se zbivala blizu konca pretkambrija duž jugoistočne rubne zone Sjeverne Amerike i osobito se očitovala u tipskom području gdje su graniti (datirani 575 milijuna godina) odvojeni od fosilifernog donjeg kambrija debelom kasnom pretkambrijskom sekvencijom. Indikacije avalonske orogeneze, potvrđene radiometrijskim podatcima, utvrđene su duž jugoistočnog ruba apalačkog orogenetskog pojasa (Appalachian orogenic belt) i u stijenama koje zaliježu ispod sedimenata Atlantske obalne ravnice (Atlantic Coastal Plain) prema jugozapadu sve do Floride. average – aritmetička sredina, v. arithmetic mean. average igneous rock – srednja eruptivna (magmatska) stijena. Teoretska stijena (theoretical rock) čiji je kemijski sastav, kako se pretpostavlja, blizak srednjem sastavu krajnjeg vanjskog omotača (sloja) Zemlje. average level anomaly – srednji nivo anomalije. Gravitacijska anomalija (gravity anomaly) povezana sa srednjim topografskim nivoom površine, obično s određenim radijusom. Sinonim: Putnam anomaly. average permeability – srednja permeabilnost. Sred-
68
average porosity
nja permeabilnost ležišta određena prema pojedinačnim podacima mjerenja permeabilnosti na uzorcima jezgara uporabom jedne od metoda: (a) kao aritmetička sredina (v. arithmetic average permeability), geometrijska sredina (v. geometric mean) ili harmonijska sredina (v. harmonic mean) podataka, i (b) ponderiranjem podataka efektivnom debljinom ležišta (v. average permeability weighted by thickness) ili površinom dreniranja ležišta (v. average permeability weighted by area) ili volumenom dreniranja ležišta (v. average permeability weighted by volume). Prije određivanja srednje permeabilnosti bilo kojom od spomenutih metoda moraju se eliminirati sve vrijednosti permeabilnosti koje su manje od specificirane minimalne vrijednosti (minimalna vrijednost permeabilnosti općenito ovisi o njenoj srednjoj vrijednosti – što je srednja vrijednost veća, to minimalna vrijednost može biti manja). Sinonim: mean permeability. average permeability weighted by area – srednja permeabilnost ponderirana površinom. Srednja permeabilnost ležišta određena prema pojedinačnim podatcima mjerenja permeabilnosti na uzorcima jezgara koji se ponderiraju površinom dreniranja ležišta bušotinama. Ako je, na primjer, na nekom ležištu jezgra izbušena na deset bušotina, srednja permeabilnost ležišta će se odrediti kao kvocijent sume umnožaka srednje permeabilnosti svake jezgrovane bušotine i njene površine dreniranja ležišta i sume površina dreniranja svih (deset) jezgrovanih bušotina. Sinonim: area-weighted average permeability; v. average permeability. average permeability weighted by thickness – srednja permeabilnost ponderirana efektivnom debljinom. Srednja permeabilnost ležišta određena prema pojedinačnim podatcima mjerenja permeabilnosti na uzorcima jezgara koji se ponderiraju efektivnom debljinom ležišta na bušotinama. Ako je, na primjer, na nekom ležištu jezgra izbušena na deset bušotina, srednja permeabilnost ležišta će se odrediti kao kvocijent sume umnožaka srednje permeabilnosti svake jezgrovane bušotine i njene efektivne debljine ležišta i sume efektivnih debljina ležišta svih (deset) jezgrovanih bušotina. Sinonim: thickness-weighted average permeability; v. average permeability. average permeability weighted by volume – srednja permeabilnost ponderirana volumenom. Srednja permeabilnost ležišta određena prema pojedinačnim podatcima mjerenja permeabilnosti na uzorcima jezgara koji se ponderiraju volumenom dreniranja ležišta bušotinama. Ako je, na primjer, na nekom ležištu jezgra izbušena na deset bušotina, srednja permeabilnost ležišta će se odrediti kao kvocijent sume umnožaka srednje permeabilnosti svake jezgrovane bušotine i njena volumena dreniranja ležišta i sume volumena dreniranja svih (deset) jezgrovanih bušotina. Ponderiranje volumenom je najtočnija metoda određivanja srednje permeabilnosti. Sinonimi: volumetrically weighted average permeability, volume-weighted average permeability; v. average permeability. average porosity – srednja poroznost. Srednja poroznost ležišta određena prema pojedinačnim podacima poroznosti uporabom jedne od metoda: (a) kao aritmetička sredina podataka (v. arithmetic average porosity), geometrijska sredina (v. geometric mean) ili harmonijska sredina (v. harmonic mean); (b) pon-
average porosity weighted by area
deriranjem podataka efektivnom debljinom ležišta (v. average porosity weighted by thickness), površinom dreniranja ležišta (v. average porosity weighted by area) ili volumenom dreniranja ležišta (v. average porosity weighted by volume), i (c) volumetrijskom metodom (konstruiranjem karte pornog volumena ležišta prema podacima umnoška srednje poroznosti i efektivne debljine pojedinih bušotina – metoda je široko prihvaćena). Sinonim: mean porosity. average porosity weighted by area – srednja poroznost ponderirana površinom. Srednja poroznost ležišta određena prema pojedinačnim podatcima mjerenja poroznosti na uzorcima jezgara koji se ponderiraju površinom dreniranja ležišta bušotinama. Ako je, na primjer, na nekom ležištu jezgra izbušena na deset bušotina, srednja poroznost ležišta će se odrediti kao kvocijent sume umnožaka srednje poroznosti svake jezgrovane bušotine i njene površine dreniranja ležišta i sume površina dreniranja svih (deset) jezgrovanih bušotina. Sinonim: area-weighted average porosity; v. average porosity. average porosity weighted by thickness – srednja poroznost ponderirana efektivnom debljinom. Srednja poroznost ležišta određena prema pojedinačnim podatcima mjerenja poroznosti na uzorcima jezgara koji se ponderiraju efektivnom debljinom ležišta na bušotinama. Ako je, na primjer, na nekom ležištu jezgra izbušena na deset bušotina, srednja poroznost ležišta će se odrediti kao kvocijent sume umnožaka srednje poroznosti svake jezgrovane bušotine i njene efektivne debljine ležišta i sume efektivnih debljina ležišta svih (deset) jezgrovanih bušotina. Sinonim: thickness-weighted average porosity; v. average porosity. average porosity weighted by volume – srednja poroznost ponderirana volumenom. Srednja poroznost ležišta određena prema pojedinačnim podatcima mjerenja poroznosti na uzorcima jezgara koji se ponderiraju volumenom dreniranja ležišta bušotinama. Ako je, na primjer, na nekom ležištu jezgra izbušena na deset bušotina, srednja poroznost ležišta će se odrediti kao kvocijent sume umnožaka srednje poroznosti svake jezgrovane bušotine i njenog volumena dreniranja ležišta i sume volumena dreniranja svih (deset) jezgrovanih bušotina. Ponderiranje volumenom je najtočnija metoda određivanja srednje poroznosti ležišta. Sinonimi: volumetrically weighted average porosity, volume-weighted average porosity, v. average porosity. average reservoir pressure – srednji ležišni tlak. Tlak ležišta (početni ili tekući) određen prema podacima mjerenja tlaka na pojedinim bušotinama (dijelovima ležišta). Tijekom proizvodnog vijeka svakog ležišta moraju se periodički mjeriti tlakovi na bušotinama koje su tako odabrane da je cijela površina ležišta ravnomjerno pokrivena izmjerenim podatcima, a broj bušotina će ovisiti o površini ležišta i distribuciji tlaka u njemu (ako su razlike između izmjerenih tlakova ležišta velike, broj mjerenja će biti veći). Izmjerene vrijednosti tlakova čine srednje ležišne tlakove u drenažnom području bušotina i mogu se znatno razlikovati ovisno o varijacijama permeabilnosti, efektivnoj debljini i dubini ležišta, utjecaju vodonosnog bazena napajanja (akvifera) ležišta (prodoru vode iz akvifera u ležište) i plinske kape (prodoru pli-
69
average velocity
na iz kape u naftnu zonu) i drugim uzrocima. Varijacije tlaka zbog različitih dubina bušotina (dubina mjerenja) obično se eliminiraju svođenjem izmjerenih vrijednosti tlaka na zajedničku, referentnu dubinu ležišta (na primjer, na volumetrijsku srednju dubinu u naftnim i plinskim ležištima, na dubinu kontakta plin-nafta u naftnim ležištima s plinskom kapom – u tom slučaju se podatci tlaka mogu rabiti i za naftnu zonu i za plinsku kapu – ili na srednje dubine naftne zone i plinske kape, što je točnije). Srednji ležišni tlak se, nakon svođenja svih izmjerenih vrijednosti na referentnu dubinu ležišta, može odrediti na četiri načina – kao aritmetička sredina izmjerenih vrijednosti tlaka (v. arithmetic average reservoir pressure) i ponderiranjem izmjerenih vrijednosti tlaka efektivnom debljinom (v. average reservoir pressure weighted by thickness), površinom dreniranja (v. average reservoir pressure weighted by area) ili volumenom dreniranja (v. average reservoir pressure weighted by volume) mjerenih bušotina. Podatci ležišnog tlaka su vrlo važni i vjerojatno su najviše rabljeni u proračunima tehnologije razrade ležišta i analizama ponašanja ležišta (na primjer, kod definiranja fizikalnih karakteristika ležišnih fluida, određivanja indeksa produktivnosti, procjene rezervi itd.). Sinonim: mean reservoir pressure. average reservoir pressure weighted by area – srednji ležišni tlak ponderiran površinom. Srednji tlak ležišta određen prema podatcima mjerenja tlakova u pojedinačnim bušotinama kao kvocijent zbroja umnožaka tlaka i površine dreniranja ležišta mjerenim bušotinama i ukupne površine ležišta. Može se odrediti analitički ili uporabom konstruiranih karata izobara. Sinonimi: areal average reservoir pressure, areal-weighted average reservoir pressure, area-weighted average reservoir pressure; v. average reservoir pressure. average reservoir pressure weighted by thickness – srednji ležišni tlak ponderiran efektivnom debljinom. Srednji tlak ležišta određen prema podatcima mjerenja tlakova u pojedinačnim bušotinama kao kvocijent zbroja umnožaka tlaka i efektivne debljine ležišta na mjerenim bušotinama i zbroja efektivnih debljina na svim mjerenim bušotinama. Sinonim: thickness-weighted average reservoir pressure; v. average reservoir pressure. average reservoir pressure weighted by volume – srednji ležišni tlak ponderiran volumenom. Srednji (prosječni) tlak ležišta određen prema podatcima mjerenja tlakova u pojedinačnim bušotinama kao kvocijent zbroja umnožaka tlaka i volumena dreniranja ležišta mjerenim bušotinama i ukupnog volumena ležišta (za ukupan volumen ležišta se može uzeti volumen stijene, porni volumen ili porni volumen zasićen ugljikovodicima). Može se odrediti analitički ili uporabom konstruiranih karata izobara. Metoda je najrigoroznija i primjenjuje se kada poroznost i debljina ležišta znatno variraju i/ili variraju na slučajan način. Sinonimi: volumetrically weighted average reservoir pressure, volumetric average reservoir pressure, volumetric weighted average reservoir pressure, volume-weighted average reservoir pressure; v. average reservoir pressure. average velocity – srednja brzina. (1) U seizmičkoj prospekciji – omjer udaljenosti koju je prešao seiz-
averaging reservoir pressure
mički impuls i vremena koje je potrebno za prolaz, dubina podijeljena vremenom putovanja vala do te dubine. Obično se izračunava pretpostavljajući da je putanja vala vertikalna, zrake ravne i slojevi paralelni (uvjeti koji su znatno idealizirani u usporedbi s uvjetima u Zemlji); v. interval velocity, seismic velocity. (2) U hidraulici – (a) Veličina protoka vode rijeke podijeljena s površinom poprečnog presjeka okomitog na smjer strujanja. (b) Volumen podzemne vode koja je protekla kroz danu površinu poprečnog presjeka podijeljen s poroznošću materijala kroz koji prolazi voda. Sinonim: mean velocity. averaging reservoir pressure – određivanje srednjeg ležišnog tlaka, v. average reservoir pressure. Avonian – avon, dinant, v. Dinantian. axial angle – optički kut, kut optičkih osi, v. optic angle. axial compressor – aksijalni kompresor. Tip kompresora za stlačivanje fluida (na primjer, plina) koji struji od usisa do izlaza iz kompresora duž njegove duge osovine s brzo rotirajućim lopaticama ili vijcima. axial-dipole array – aksijalni dipolni (osni dipolni, dvodipolni, dipolno-dipolni) raspored elektroda, v. electrode array. axial elements – osni (aksijalni) elementi. U kristalografiji – omjer jediničnih duljina duž kristalografskih osi i kutova između tih osi ili duljine (odnosi duljina) i kutovi koji karakteriziraju elementarnu ćeliju kristala. axial load – aksijalno (osno) opterećenje. U procesu bušenja – ukupno opterećenje ili težina primijenjeni na bušaće dlijeto. axial loading – osno (aksijalno) opterećenje. Sila koja djeluju duž osi (okomito na presjek) predmeta. Za cijevi u kanalu bušotine osno opterećenje se obično izražava kao rastezanje (vlak) ili stlačivanje i može biti posljedica primijenjenih uvjeta (na primjer, težine) ili uzrokovano (izazvano) radnim uvjetima ili promjenama temperature (javlja se istezanje ili kontrakcija). axial plane – osna (aksijalna) ravnina. (1) U kristalografiji – (a) Ravnina optičkih osi u optički dvoosnom kristalu (optically biaxial crystal). (b) Kristalografska ravnina (crystallographic plane) koja uključuje dvije kristalografske osi (crystallographic axes). (2) U geologiji – ravna osna ploha bore (v. axial surface). axial-plane cleavage – klivaž osne plohe. Klivaž koji je tijesno povezan s osnim plohama bora u stijenama, bilo da je strogo paralelan s osima, bilo da se ponešto otklanja na svakom krilu. Klivaž osne plohe je najčešće tijesno vezan s borama drugog reda (malim borama, minor folds) koje se mogu pratiti na pojedinim izdancima, ali u nekim slučajevima on je samo paralelan s osima regionalnih bora. U većini slučajeva klivaž osne plohe je također klivaž škriljavosti (v. slaty cleavage); v. bedding-plane cleavage. axial-plane separation – separacija osnih ploha. Udaljenost osnih ploha susjednih antiformi (antiforms) i sinformi (synforms) gdje bore zaliježu u istom sloju ili plohi. axial surface – osna (aksijalna) ploha. Ploha koja spaja (povezuje) osi (linije) pregiba (hinge lines) svih slojeva u bori. Imaginarna ploha koja presijeca boru na dva dijela između njenih krila. U sinklinali to je ploha dna (trough surface), a u antiklinali ploha tjemena (crest surface). Osna ploha bore se naziva osnom rav-
70
Azoic epoch
ninom (axial plane) kada je bora simetrična i kada su linije definirane točkama maksimalne zakrivljenosti svakog naboranog sloja ili tjemene linije (hinge lines) koplanarne. axial weight on drilling bit – osno (aksijalno) opterećenje bušaćeg dlijeta, v. bit weight. axis – os. U geologiji – linija duž maksimalne zakrivljenosti (savijenosti) slojeva stijena u bori. Os razdvaja dva krila bore (limbs), odnosno njene dvije strane (sides) i u biti je njeno središte. axis of symmetry – os simetrije, v. symmetry axis. azimuth – azimut. (1) U seizmologiji – horizontalni kut, mjeren u smjeru kazaljke na satu, između sjevernog meridijana i luka velikog kruga koji spaja epicentar potresa i seizmički prijamnik. Kada se mjeri u epicentru naziva se azimutom od epicentra do seizmičkog prijamnika, a kada se mjeri kod seizmičkog prijamnika, tada se naziva obratnim azimutom (azimutom od seizmičkog prijamnika do epicentra, back azimuth). (2) U procesu orijentiranog bušenja – horizontalni kut, mjeren u smjeru kazaljke na satu, između plohe alatke za skretanje kanala bušotine (deviation tool) i magnetskog sjevera (magnetic north). azimuthal array – azimutni raspored elektroda, v. electrode array. azimuthal density – azimutna gustoća. U karotaži – gustoća formacije izmjerena priborom za karotažu gustoće u procesu bušenja (logging-while-drilling) za razne azimute oko rotirajuće bušaće šipke. Srednja gustoća formacije se može izračunati prema svim podacima azimutne gustoće ili po različitim segmentima (na primjer, po četiri kvadranta tako da se dobije azimutna gustoća u četiri smjera). azimuthal laterolog – azimutna bočna karotaža (laterolog). Mjerenje električne otpornosti (specifičnog električnog otpora) u raznim smjerovima. U većini bočnih karotaža (laterologa) elektrode su cilindrične i uprosječuju električnu otpornost azimutno oko sonde. U azimutnom laterologu elektrode su radijalno segmentirane na nekoliko dijelova, od kojih svaki reagira na električnu otpornost u smjeru prema kojem je okrenut. azimuthal resistivity imager (ARI) – azimutni otporski skener. Tip bočne (lateralne) elektrokarotaže (električne karotaže) u kojoj se primjenom 12 fokusirajućih elektroda (koje su pravilno razmještene po cijeloj sondi) mjeri 12 vrijednosti električne otpornosti (specifičnog električnog otpora) s dubokim zahvatom i na taj način se dobije električna otpornost po punom opsegu bušotine. azimuthal vertical seismic profiling – azimutno vertikalno seizmičko profiliranje, v. vertical seismic profiling. azimuthal VSP – azimutno vertikalno seizmičko profiliranje, v. vertical seismic profiling. Azoic – azoik. (1) Raniji dio pretkambrija (pretkambrijskog vremena, Precambrian time) koji čine stijene bez tragova života (stijene koje nisu paleontološki okarakterizirane). Obuhvaća, kako se procjenjuje, vremenski raspon od prije 4,5 do 3,2 milijarde godina; v. Protozoic. (2) Termin koji označava cjelokupni pretkambrij (Precambrian). azoic – azojski. Termin koji označava sredinu bez tragova života. Azoic epoch – azojska epoha, azoik, v. Azoic.
backbarrier complex
backoff shooting
71
Bb backbarrier complex – izabarijerni kompleks. U geologiji – zajednički termin za označavanje svih sredina sedimentacije i sedimenata koji se nalaze između barijernog otoka (barrier island) i kopna (ili vrlo velikog otoka). backbeach – stražnji žal, v. backshore. backdeep – stražnja depresija. Sinonimni termin za epieugeosinklinalu (v. epieugeosyncline). Naziv je dobio zbog svog relativnog položaja daleko od kratona. backflow – protustrujanje, povratno (obratno) strujanje. Strujanje fluida suprotno smjeru normalnog strujanja. Primjenjuje se za uklanjanje ili vraćanje radnog fluida za obradu iz bušotine i za čišćenje perforacija. back-flow junk basket – pauk s inverznom (indirektnom, obratnom) cirkulacijom, v. reverse-circulation junk basket. background – (1) fon. U geokemiji – obilnost nekog elementa ili srednje karakteristike bilo kojeg kemijskog svojstva prirodne tvari na području na kojem koncentracija nije anomalna. (2) radijacija (zračenje) fona, v. background radiation. (3) fon smetnji. Srednji nivo regularnih ili slučajnih smetnji koje interferiraju sa željenim signalom (na koje je superponiran željeni signal), na primjer, s refleksijom. Termin se obično odnosi na ukupan nivo šuma (ukupan šum) neovisno o postojanju signala. background gas – plin fona tijekom bušenja. Nivo plina u povratnoj bušaćoj isplaci. background radiation – radijacija (zračenje) fona. Radijacija (zračenje) okoliša (svojstveno okružujućoj sredini), na primjer, vezano za kozmičke zrake i prirodno radioaktivne supstancije Zemlje. Također, svaka radijacija koja nije dio kontroliranog eksperimenta (koja je nepristupačna za mjerenje tijekom danog eksperimenta). Sinonim: bacground. backing off – odvrtanje bušaće kolone, v. back off. back-in unit – samohodno remontno postrojenje (garnitura) s unatražnim ulazom na lokaciju bušotine. Tip samohodnog remontnog postrojenja (garniture – v. carrier rig) na kotačima s pogonom za vožnju od motora dizalice postrojenja. Budući da je kabina vozača
postrojenja smještena na suprotnom kraju od jarbola, postrojenje mora vožnjom natraške ući na lokaciju bušotine; v. drive-in unit. backlimb, back limb – stražnje (položeno) krilo asimetrične bore. Položenije krilo od dvaju krila asimetrične (nesimetrične) antiklinalne bore (antiklinale); v. forelimb. backlimb (back-limb) thrust – reverzni rasjed stražnjeg krila asimetrične bore, v. backlimb (back-limb) thrust fault. backlimb (back-limb) thrust fault – reverzni rasjed stražnjeg krila asimetrične bore. Reverzni rasjed (s malim kutom nagiba) na položenijem stražnjem krilu asimetrične (nesimetrične) antiklinalne bore (antiklinale, backlimb) u kojem je smjer tektonskog kretanja uz krilo, a nagib rasjeda u jednakom smjeru kao i krilo ali pod strmijim kutom. Sinonim: backlimb thrust; v. contraction fault, front-limb thrust fault. back off, backoff – (1) odvrnuti bušaću kolonu. U procesu bušenja – otpojiti komponente bušaće kolone u bušotini. Bušaća kolona (sastavljena od bušaćih šipki i drugih dubinskih bušaćih alatki) spojena je spojnicama s navojima različitih tipova. Kada u kanalu bušotine dođe do zaglavljivanja bušaće kolone, često je nužno odvrnuti kolonu u bušotini što je moguće dublje kako bi se izvadio najveći mogući dio kolone. Radi olakšavanja operacija hvatanja i vađenja kolone (fishing operation) odvrtanje se obično izvodi primjenom suprotnog (obratnog) zakretnog momenta i aktiviranjem eksploziva (eksplozivnog punjenja) unutar odabrane spojnice – snaga eksplozije dovoljno proširi vanjski (ženski) navoj tako da je odvrtanje spojnice trenutačno. Odvrtanje bušaće kolone se također može izvesti bez primjene zakretnog momenta – u tom slučaju se primjenjuje vlačna sila i navoji klize jedan preko drugog bez okretanja kada se aktivira eksploziv. Treba također napomenuti da u kanalu bušotine može doći i do nenamjernog odvrtanja bušaće kolone. (2) odvrtanje bušaće kolone, v. back off, 1. backoff shooting – odvrtanje bušaće kolone eksplo-
back off tool
zivom. U procesu bušenja – postupak oslobađanja zaklinjenih (zaglavljenih) bušaćih alatki u kanalu bušotine primjenom malog eksplozivnog punjenja; v. back off. back off tool – slobodno padajuće udarne škare (škareudarač), v. bumper jar. backpressure, back pressure, back-pressure (BP) – protutlak. (1) Tlak koji se pojavljuje usljed sile koja djeluje u smjeru suprotnom od razmatranog, na primjer, suprotno smjeru strujanja fluida. U proizvodnoj bušotini to je tlak nasuprot perforiranog intervala produktivnog sloja u kanalu bušotine (tlak u bušotini nasuprot kojeg fluid struji iz ležišta i u bušotinu). Regulacijom protutlaka (obično s površine, sapnicama, ventilima i na druge načine) utječe se na veličinu protoka fluida (nafte, plina). U bušotini s plinskim liftom (gasliftom) to je tlak kolone uzlaznih cijevi (tubing) na ušću, također tlak fluida na nivou injektiranja plina (tlak nasuprot kojeg se injektira plin). Protutlak se često mjeri na površini i dodaje težini stupca fluida u kanalu bušotine. (2) Tlak koji se održava u opremi ili sustavu kroz koje struji fluid. backpressure curve – krivulja protutlaka. Dijagram konstruiran prema podacima ispitivanja plinske bušotine metodom protutlaka (v. back-pressure test). Prikazuje ovisnost razlike kvadrata statičkog i dinamičkog slojnog tlaka (static bottomhole pressure, flowing bottomhole pressure) o protoku (flow rate) bušotine (na log-log skalama). Upotrebljava se za određivanje kapaciteta proizvodnje plinske bušotine (za isporuku plina u plinovod); v. back-pressure test. backpressure equation – jednadžba protutlaka. Empirijska zavisnost između protoka (kapaciteta proizvodnje, flow rate) i dinamičkog tlaka (flowing bottomhole pressure) jednofazne plinske bušotine. backpressure regulator – regulator protutlaka. Uređaj za održavanje željenog tlaka u sustavu iz kojeg izlazi plin pod sniženim tlakom. Regulator održava tlak ispred sustava (upstream pressure) konstantnim bez obzira na protok ili promjene tlaka iza njega pod uvjetom da nije veći od odabranog tlaka. backpressure (back pressure, back-pressure) test (testing) – ispitivanje bušotine metodom protutlaka, ispitivanje proizvodnog kapaciteta bušotine. Metoda ispitivanja plinskih bušotina. Postupak ispitivanja se sastoji u mjerenju statičkog slojnog tlaka (static formation pressure), odnosno tlaka u zatvorenoj bušotini (prije zatvaranja bušotina mora proizvoditi dovoljno dugo i dovoljno velikim kapacitetom kako bi se očistila od nakupljene tekuće faze i zatim se zatvara dok se tlak ne stabilizira – prema definiciji, tlak se smatra stabiliziranim ako je razlika između dvaju uzastopno izmjerenih tlakova tijekom perioda od 15 minuta manja od 0,1 psi ili ako je razlika tijekom 30 minuta manja od 1%) i dinamičkih tlakova u bušotini (flowing bottomhole pressure) za nekoliko stabiliziranih protoka (flow rates) plina (najmanje tri, a preporučljivo četiri protoka) koji se mijenjaju od manjeg prema većem (padajući redoslijed protoka se može odabrati u slučaju bušotina s visokim sadržajem tekuće faze ili ako su neuobičajeni temperaturni uvjeti). Vrijeme zatvaranja bušotine između protoka mora biti minimalno. Rezultati mjerenja se prikazuju grafički na dijagramu s dvostrukom logaritamskom skalom (log-log dijagramu) u obliku zavisnosti ra-
72
backset bed
zlike kvadrata statičkog i dinamičkog tlaka na dnu bušotine (ordinata) od protoka (apscisa). Zavisnost obično ima oblik pravca čiji je nagib mjera stabilizirane produktivnosti (proizvodnog kapaciteta) bušotine. Ekstrapolacijom pravca može se procijeniti kapacitet bušotine za bilo koji tlak (protutlak) na površini. Podatci ispitivanja plinskih bušotina metodom protutlaka se rabe za utvrđivanje njihovih proizvodnih mogućnosti, određivanje maksimalnog protoka plina (apsolutno potencijalno davanje bušotine), utjecaja površinskog protutlaka i različitih promjera kolone uzlaznih cijevi (tubing) na protok te protoka pri različitim statičkim ležišnim tlakovima (brzine pada kapaciteta proizvodnje bušotine s padom ležišnog tlaka). Varijante ispitivanja plinskih bušotina metodom protutlaka su: (a) ispitivanje metodom uzastopnih (višestrukih) protoka ili konvencionalno ispitivanje metodom protutlaka (v. flow-after-flow test); (b) izokrono ispitivanje (v. isochronal test), i (c) modificirano izokrono ispitivanje (modified isochronal test). Sinonimi: gas well backpressure test, gas well deliverability test. backpressure (back pressure, back-pressure) valve (BPV) – protutlačni (protupovratni) ventil. (1) Ventil koji dopušta strujanje fluida samo u jednom smjeru, ventil za regulaciju protoka na način da održava prethodno određeni tlak ispred njega konstantnim, ventil za regulaciju protutlaka na opremu (uređaje) ili sustav kroz koje struje fluidi. Prema tipu djelovanja protupovratni ventili su membranski, opružni ili polužni. (2) Protupovratni ventil koji se postavlja kroz erupcijski uređaj u vješalicu kolone uzlaznih cijevi (tubing) radi sprječavanja strujanja fluida iz bušotine. (3) Protupovratni ventil instaliran u kanalu plinske bušotine za prekidanje strujanja plina tijekom zamjene protuerupcijskog uređaja (preventera), koji se rabio u procesu bušenja, sa sklopom erupcijskog uređaja. Služi za kontrolu strujanja plina iz bušotine opremljene za proizvodnju. (4) v. drillstring float. back-rake angle – kut stražnjeg nagiba rezača. Jedna od osnovnih konstrukcijskih karakteristika polikristalnih dijamantskih dlijeta (polycrystalline diamond compact bit) – uz kut bočnog nagiba rezača (v. side-rake angle) i izloženost rezne površine rezača (v. cutter exposure, 2) – koja definira orijentaciju rezača. Danas je negativni kut stražnjeg nagiba od 20° standardan na mnogim polikristalnim dijamantskim dlijetima s čeličnim tijelom (steel-body PCD bits), ali također postoje manji kutovi koji više odgovaraju mekim formacijama (osobito na dlijetima s matričnim tijelom – matrix-body PCD bits). back reef, back-reef – stražnji greben (rif). Strana grebena (rifa) okrenuta prema kopnu uključujući područje i sedimente koji se u njemu nalaze između njega i kopna, klastične sedimente koji ga povezuju s kopnom i grebensku pličinu (koraljni plato). Termin se često rabi kao pridjev – zagrebenski (primjenljivo na zatvorenu lagunu iza barijernog grebena, na primjer, zagrebenski facijes lagunskih sedimenata – back-reef facies of lagoonal deposits). Na nekim mjestima termin stražnji greben se odnosi na stranu grebena daleko od otvorenog mora i ako nema u blizini kopna; v. fore reef. backrush – odbijanje valova, v. backwash, 2. backset bed – obratni sloj. Sloj s nagibom suprotnim
backshore
smjeru tečenja struje ili vjetra koji su uzrokovali sedimentaciju naslage kose slojevitosti, na primjer, nagnuti (kosi) sloj pijeska nataloženog na položenoj padini poprečne (transverzalne) dine (sipine) u privjetrini (i često zadržavan rijetkom vegetacijom) ili glacijalni (ledenjački) sediment koji je nastao nakon povlačenja leda na stražnjoj padini zastora ili pješčane fluvioglacijalne ravnice (nagib takvih slojeva je usmjeren prema strani povlačenja ledenjaka). backshore – stražnji žal (plaža). (1) Gornja ili unutarnja, obično uska i suha (vodom nezalijevana), zona žala (plaže) ili obale koja leži između obalne linije i linije visoke vode srednjih proljetnih plima. Podvrgnuta je djelovanju valova ili je potopljena (pokrivena) vodom jedino za vrijeme osobito jakih oluja ili neuobičajeno visokih plima. Površina zone je gotovo horizontalna ili je blago nagnuta prema kopnu, a od prednjeg žala (v. foreshore) je odijeljena krijestom berma (niska izbočina, okrenuta prema kopnu, građena od materijala nanesenog olujnim valovima) koji je najbliži moru. Sinonim: backbeach. (2) Područje koje leži neposredno uz osnovicu morske litice (klifa). Sinonim: backbeach. (3) pješčana greda, v. berm. backshore terrace – terasa stražnjeg žala (stražnje plaže). Terasa izgrađena djelovanjem valova na stražnjem žalu (plaži). Sinonim: berm backside – prstenasti prostor iznad dubinske brtvenice (pakera). Područje iznad dubinske brtvenice (pakera) u kanalu bušotine između zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) i kolone uzlaznih cijevi (tubing). backside (back side) pumping (of a well) – bočno pumpanje (bušotine). Metoda istovremene proizvodnje nafte dubinskim pumpama pogonjenim jednim motorom iz dviju bušotina. Opterećenje pri hodu prema gore u jednoj bušotini uravnotežuje opterećenje pri hodu prema dolje u drugoj bušotini. backslope, back slope – (1) konzekventna padina. Sinonim termina dip slope (v.) koji se rabi u slučaju kada se kut nagiba ispod zaliježućih stijena nešto razlikuje od kuta nagiba Zemljine površine. (2) stražnja padina. Padina iza strmine (kosine), na primjer, položenija padina rasjednog bloka stijena. Kut nagiba stražnje padine može biti neovisan o nagibu ispod zaliježućih stijena. backsurge tool – alatka za čišćenje perforacija padom tlaka. Dubinska alatka za čiščenje perforacija u bušotini. Sastoji se od dubinske brtvenice (pakera) za obradu i atmosferske zračne komore s dva ventila (iznad i ispod komore). Spušta se u bušotinu s atmosferskim tlakom u komori i otvaranjem donjeg udarnog ventila u kanalu bušotine se stvori nagli pad tlaka. Sinonim: backsurging tool; v. back surging. back surging – čišćenje perforacija padom tlaka. Operacija čišćenja začepljenih perforacija kolone zaštitnih cijevi (zaštitne kolone, casing) stvaranjem naglog pada tlaka na razinu atmosferskog u kanalu bušotine specijalnom dubinskom alatkom (v. backsurge tool), čime se izazove naglo pritjecanje fluida iz sloja u bušotinu kroz perforacije i na taj način njihovo čišćenje od materijala. backsurging tool – alatka za čišćenje perforacija padom tlaka, v. back surging. backswamp deposits – sedimenti vodoplavnih (poplavljivih) močvara. Tanki slojevi (tankoslojni sedimenti)
73
backwater
silta (praha) i gline istaloženi u vodoplavnim (poplavnim) bazenima (zavalama) iza prirodnih riječnih nasipa (s prirodnim riječnim nasipima kao vanjskom granicom). backtank – isplačna kutija vibracijskog sita, v. mud box, 1. back thrusting – stražnje reverzno rasjedanje. Proces reverznog rasjedanja (nastanka reverznih rasjeda) u orogenetskom pojasu (pojasu nabiranja, orogenic belt) sa smjerom pomicanja prema njegovoj unutrašnjosti ili suprotno općem smjeru tektonskog pomicanja. back up, backup – pridržavati (držati) sekciju cijevi. Držati jednu sekciju cijevi, na primjer, bušaćih šipki, dok se druga cijev na nju navrće ili s nje odvrće. backup (back-up) line – uže za vješanje ključa (kliješta). U procesu bušenja – žičano uže za vješanje kliješta (ključa) na bušaćem postrojenju (garnituri). backup (back-up) man – rukovatelj ključem (kliještima) za držanje bušaće šipke. U procesu bušenja – radnik na platformi (podištu) bušaćeg tornja (roughneck) koji rukuje kliještima (ključem) za držanje bušaće šipke (backup tongs) dok se na kolonu bušaćih šipki navrće druga šipka ili se s nje odvrće. backup pad – papuča za održavanje orijentacije sonde, v. pad, 1. backups – ključ (kliješta) za držanje bušaće šipke, v. backup tongs. backup (back-up) tongs – ključ (kliješta) za držanje bušaće šipke. U procesu bušenja – naprava nalik kliještima (wrench) koja se primjenjuje na radnom podištu (platformi) bušaćeg postrojenja (rig floor) za držanje bušaće šipke dok se ona navrće na bušaću kolonu (drillstring) ili odvrće s kolone. Ključ za držanje šipke stacionarnim održava uže ili lanac, a ključ za zakretanje šipke (torque tongs) vuče se užetom ili lancem oko motovila (mosura). Sinonim: backups. backup (back-up) wrench – kliješta (ključ) za držanje cijevi. Kliješta (wrench) ili zahvatna naprava (gripping device) za držanje cijevi i sprječavanje njena okretanja dok se u nju nešto uvrće ili s nje odvrće. backwash – (1) odbijanje (povlačenje) valova. U geologiji – povratno gibanje (odbijanje, povlačenje) valova (vode) niz prednji žal (plažu) nakon zapljuskivanja obale valovima. Termin također označava vodenu masu koja se na taj način premješta prema moru. Sinonim: backrush; v. uprush. (2) obratno (inverzno) ispirati. (a) Promijeniti smjer strujanja fluida iz vodne injekcijske bušotine radi uklanjanja krutih čestica koje su blokirale pore sloja. (b) Promijeniti smjer strujanja fluida kroz filtar radi njegova čišćenja. backwash ripple mark – ripl odbijanja (povlačenja) valova. Široki, spljošteni ripl između uskih plitkih korita koji se pojavljuje na morskom žalu (plaži) nakon zapljuskivanja obale valovima (prodora valova na obalu) iznad nivoa maksimalnog povlačenja valova. Krijesta ripla povlačenja je paralelna s obalnom linijom. backwater – (1) povratna vodena masa. Masa vode koja je na svom putu tečenja naišla na neku prepreku (na primjer, branu, most), nakon čega je usporila brzinu tečenja ili počela teći u suprotnom smjeru. (2) susretni tok vode. Promjena smjera tečenja vode nakon nailaska na neku prepreku u njenom toku (na primjer, branu). Primjer je obratno tečenje vode iz bazena pri niskim plimama kada se on puni za vrijeme viso-
backwearing kih plima. (3) mrtva voda rukavaca. Masa vode stajačice ili vode koja gotovo ne teče u koritu koje je smješteno paralelno s riječnim koritom. Obično je napajana vodom povratnog toka rijeke kroz jedan kanal na najnižem dijelu. U slobodnijem značenju termin se primjenjuje za označavanje svakog tijela stajaće (neprotočne) vode koje je spojeno s glavnim tokom (koritom), ali s malim utjecajem toka, na primjer, vode mrtvih riječnih korita ili depresija vodoplavnih (poplavnih) ravnica koje se ispune vodom za vrijeme poplava. (4) niz spojenih laguna. Niz povezanih laguna koje su obično smještene paralelno s obalom (obalnom linijom), odijeljene su od mora uskim kopnenim pojasom, ali povezane s njim preko pregradnog pruda. (5) povratno tečenje vode. Osim povratnog gibanja vode termin označava i gibanje (tečenje) vode nakon odbijanja od prepreke na koju je naišla. backwearing – odstupajuća erozija. U geologiji – erozija koja uzrokuje paralelno odstupanje strmine ili padine brežuljaka i planina ili bočno odstupanje padine bez promjene njena kuta nagiba. Proces odstupajuće erozije dovodi do razvoja pedimenta ili peneplena. backweathering – odstupajuće trošenje (raspadanje). U geologiji – proces trošenja (raspadanja) koji dovodi do odstupanja padine. bacteria – bakterije. Jednostanični mikroskopski organizmi koji nemaju klorofil i čija stanica nema prave jezgre. Mogu se klasificirati kao aerobne (troše kisik iz zraka ili vode, aerobic bacteria) i anaerobne (razlažu kemijske spojeve kako bi dobile kisik, anaerobic bacteria). Pojavljuju se u tri oblika – kuglastom (koki, cocci), cilindričnom (bacili, baccilli) i svrdlastom (spirili, spirilla). Egzistiraju od pretkambrija do danas (oblik termina u jednini: bacterium). bacterial corrosion – bakterijska korozija. Korozija materijala uzrokovana djelovanjem tvari (na primjer, amonijaka ili sulfatne kiseline) koje su proizvedene aktivnošću određenih bakterija. bacterial degradation of crude oils – bakterijska razgradnja sirovih nafti. Uklanjanje lakših molekula iz sirove nafte djelovanjem bakterija, nakon čega ostaju teške nafte (heavy oils), katran (tar) i asfalt (asphalt). Bakterije iz sirove nafte uklanjaju najprije izoparafine (isoparaffins) snižavajući tako točku stinjavanja (stinište, pour point) nafte. Većina teških nafti su bakterijski razgrađene nafte. bacterial degradation of polymers – biološka (bakterijska) razgradnja polimera, v. polymer biodegradation. bacterially degraded crude oil – bakterijski razgrađena sirova nafta, v. bacterial degradation of crude oils. bactericide – baktericid, biocid. Kemikalija koja ubija bakterije (patogene i nepatogene), ali ne može ubiti bakterijske spore. U tehnologiji bušaćih isplaka se kao baktericidi primjenjuju vapno (lime), škrob (starch), natrij-hidroksid (sodium hydroxide) i paraformaldehid (paraformaldehyde). Sinonim: biocide. bactritoids (Bactritoidea) – baktritoidi. Podrazred izumrlih cefalopoda (glavonožaca, cephalopods). Karakterizirani su vanjskim skeletom, kućicom (shell) relativno jednoličnog oblika koja ima mali okrugli do ovalni protokonh (protoconch) i znatno veći ortokonusni ili cirtokonusni konh (conch). Klasificiraju ih i
74
bail
kao nautiloide (nautiloids) i kao amonite (ammonoids). Stratigrafska rasprostranjenost: ordovicij-perm. bad oil – (1) nafta loše (slabe) kvalitete. Sirova nafta čija kvaliteta nije prihvatljiva za otpremu naftovodom kupcima zbog previsokog sadržaja vode i mulja pa zahtijeva dodatnu obradu. (2) emulzija nafte i vode. Emulzija (mješavina) nafte i vode koja se mora razbijati zagrijavanjem ili obradom kemikalijama. baffle – (1) skretna ploča. Ploča za promjenu smjera (preusmjeravanje) strujanja fluida. (2) skretna pregrada separatora. Jedna od pregrada u naftnom separatoru koja je tako postavljena da mijenja smjer strujanja fluida u njemu (preusmjerava produkciju bušotine koja ulazi u njega), smanjuje brzinu strujanja fluida i na taj način potpomaže separaciju plina, nafte i vode. baffle collar – cementacijski kolčak sa zaustavnim prstenom. U procesu cementacije bušotina – kratka čelična cijev s unutarnjim prstenom koja služi za spajanje zaštitnih cijevi (casing) tijekom operacije cementacije bušotine. Cementacijski čep (wiper plug) nasjeda na kolčak kada se pumpa kroz cijev. Cementacijski kolčak sa zaustavnim prstenom nema ventil, za razliku od kolčaka s protupovratnim ventilom (float collar) ili kolčaka s automatskim punjenjem (automatic fill-up collar) ili diferencijalnim punjenjem (differential fill-up collar). baffle plate – skretna ploča. Ploča za mijenjanje smjera strujanja fluida (preusmjeravanje struje fluida), smanjivanje brzine strujanja fluida i potpomaganje miješanja ili separacije fluida. bafflestone – baflston. Tip grebenotvorne (rifogene) stijene (v. reef rock) ili baundstona (v. boundstone) građenih (sastavljenih) od uspravnih, razgranatih kolonija organizama (tijesno do široko rasprostranjenih ali ne u kontaktu), na primjer, briozoa ili koraljnih alga, koje su odvojene finim sedimentom ili grubim skeletnim detritom. Tijekom životnog vijeka kolonije funkcioniraju kao sedimentna zamka (sediment trap). bag preventer – prstenasti protuerupcijski uređaj (preventer), v. annular blowout preventer. bahada – bahada, v. bajada. Baikalian orogeny – bajkalska orogeneza. Naziv koji je široko prihvaćen u bivšem Sovjetskom Savezu, za orogenezu koja se zbivala u vremenu na prijelazu pretkambrija u kambrij (po ruskoj literaturi u kasnom pretkambriju) i završila sredinom kambrija. Početni pokreti su poznati iz donjeg rifeja. Definirane su različite faze bajkalske orogeneze, a granice pojedinih faza su utvrđene prema geološkim odnosima između mnogih sedimenata u različitim stratigrafskim sekvencijama Sovjetskog Saveza. bail – (1) stremen isplačne glave. Zakrivljena čelična šipka slična ručici koja se nalazi na vrhu isplačne glave i služi za vješanje glave o kuku pokretnog koloturnika na bušaćem tornju. (2) stremen elevatora. Naprava nalik vješalici od okrugle čelične šipke u obliku obratnog slova U koja je obješena o ušice pokretnog koloturnika na bušaćem tornju i služi za vješanje elevatora kojim se hvataju i podižu (izvlače) cijevi iz bušotine ili u nju spuštaju. Stremen osigurava radni razmak između pokretnog koloturnika i elevatora. (3) ušica dubinske alatke. Ušica na dubinskoj alatki kroz koju prolazi petlja čeličnog užeta. Sinonim: link. (4)
bail a well dry
sniziti nivo fluida žlicom za grabljenje. Crpiti fluid iz kanala bušotine žlicom za grabljenje (v. bailer) kako bi se snizio nivo u bušotini. (5) čistiti bušotinu žlicom za grabljenje. Uklanjati (vaditi) fluide (naftu, vodu), mulj, pijesak ili čestice i krhotine probušenih stijena s dna kanala bušotine žlicom za grabljenje – cilindričnom posudom s ventilom koja se spušta u bušotinu i iz nje izvlači nakon što se napuni (v. bailer). bail a well dry – crpiti bušotinu žlicom za grabljenje; čistiti bušotinu žlicom za grabljenje, v. bail, 4, 5; bailer. bail down – crpiti bušotinu žlicom za grabljenje; čistiti bušotinu žlicom za grabljenje, v. bail, 4, 5; bailer. bail dry – crpiti bušotinu žlicom za grabljenje; čistiti bušotinu žlicom za grabljenje, v. bail, 4, 5; bailer. bailer – žlica za grabljenje. Dugačka, cilindrična posuda sa stremenom (ušicom) na vrhu i zaklopcem (ventilom) na donjem kraju koja se primjenjuje za čišćenje bušotine – uklanjanje (vađenje) fluida (nafte, vode) i taloga (mulja, pijeska, krhotina stijene) iz njena kanala. Spušta se užetom (bailing line, sand line) i, nakon što se napuni, izvlači se na površinu. Postoji više tipova žlica za grabljenje – s protupovratnim ventilom (v. dart-bottom bailer), s protupovratnim ventilom sa zaklopkom (v. flapper-valve bailer), hidrostatička (v. hydrostatic bailer) i cementacijska (v. cement dump bailer) te pješčana pumpa (v. sand pump). Žlica za grabljenje se također primjenjuje i u procesu užnog udarnog bušenja za uklanjanje čestica i krhotina izbušene stijene. Sinonim: bailing bucket, bailing scoop. bailer crown-block – kolotura za spuštanje i izvlačenje žlice za grabljenje. Kolotura (pulley) na nepokretnom koloturniku (crown block) koji služi za izvlačenje (dizanje) žlice za grabljenje iz bušotine i spuštanje u nju. bailing – čišćenje bušotine žlicom za grabljenje. Operacija uklanjanja fluida (nafte, vode) i taloga (mulja, pijeska, krhotina stijene) s dna bušotine žlicom za grabljenje (cilindričnom posudom koja se spušta užetom u bušotinu); v. bailer. bailing bucket – žlica za grabljenje, v. bailer. bailing drum – bubanj užeta žlice za grabljenje. Bubanj oko kojeg se namata uže za spuštanje žlice za čišćenje bušotine grabljenjem; v. bailer, bailer line. bailing line – uže žlice za grabljenje. Uže za spuštanje žlice za čišćenje bušotine grabljenjem (v. bailer). Namotano je na bubnju (bailing drum), prolazi kroz koloturu (užnicu) na vrhu bušaćeg tornja i spušta se do bušotine gdje je spojeno sa žlicom. Sinonimi: bailing rope, sand line (v.). bailing rope – uže žlice za grabljenje, v. bailing line. bailing scoop – žlica za grabljenje, v. bailer. bailing tank – rezervoar za čišćenje bušotine žlicom za grabljenje. Rezervoar za proizvedene fluide koji su izneseni iz bušotine žlicom za grabljenje, rezervoar za pražnjenje žlice za grabljenje (v. bailer). Sinonim: bailing tub, bailing tube. bailing tub, bailing tube – rezervoar za čišćenje bušotine žlicom za grabljenje, v. bailing tank. bailing well – bušotina očišćena žlicom za grabljenje, v. bailer, bailing. bail links – stremeni, v. bails. bail out – crpiti bušotinu žlicom za grabljenje; čistiti bušotinu žlicom za grabljenje, v. bail, 4, 5; bailer. bailout zone – neciljana produktivna zona. Potencijalna
75
balanced cross section
produktivna formacija u bušotini u izradi koja je viša od ciljne formacije (formacije za koju je bušotina bila namijenjena). Ako je ciljna formacija neproduktivna, bušotina se može opremiti za ciljnu zonu (koja nema potencijalnu produktivnost ciljne formacije). bails – stremeni. Dvije šipke s očicama na krajevima za spajanje elevatora ili isplačne glave sa spojnicom pokretnog koloturnika. Sinonim: bail links; v. bail, 1, 2. bajada – bahada, predgorska ravnica. Široka, kontinuirana aluvijalna padina (v. alluvial slope) ili blago nagnuta površina izgrađena od klastičnog materijala koji se protežu od (duž) planinskog lanca, prelaze u međugorski bazen (zavalu) i okružuju ga. Bahade se formiraju lateralnim spajanjem niza odvojenih aluvijalnih lepeza (v. alluvial fan) koje svojom konveksnošću uvjetuju njihovu valovitu površinu. Najčešće nastaju u aridnim (pustinjskim) i poluaridnim područjima. Bahada je površina sedimentacije (akumulacije sedimenata), za razliku od pedimenta (v. pediment) koji je površina erozije (po morfologiji nalik na bahadu) i njen gornji dio se često stapa s pedimentom. Termin se prvobitno primjenjivao u američkoj saveznoj državi New Mexico za označavanje položenije od dviju padina kueste (v. cuesta). Sinonimi: alluvial apron, alluvial bench, alluvial plain, bahada, compound alluvial fan, debris apron, fan apron, gravel piedmont, mountain apron, piedmont alluvial plain, piedmont plain, piedmont slope, waste plain. bajada breccia – bahada breča. Isklinjavajuća, nepotpuno stratificirana (uslojena) akumulacija (naslaga) grubih (krupnih), uglatih i slabo sortiranih fragmenata (odlomaka) stijene pomiješanih s glinovitim materijalom. Nastaje u aridnim područjima djelovanjem periodičkih vodenih ili blatnih potoka koji sadrže znatnu količinu vode. Bajocian, Bajocian stage – bajocij. Stratigrafski kat srednje jure (Middle Jurassic) u Europi – iznad toarcija (Toarcian), a ispod bata (Bathonian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 175 do 170 milijuna godina. baking – pečenje. U geologiji – stvrdnjavanje materijala stijene zagrijavanjem toplinom magmatske intruzije (intruzije magme, magmatic intrusion) ili potocima lave (lava flows). Produljeno pečenje dovodi do pojave kontaktne metamorfoze (metamorfizma). balanced-column cementing – cementacija metodom izjednačenih stupaca. U operaciji cementacije bušotine – metoda cementacije koja se primjenjuje za unošenje obroka cementne kaše (cement slurry) u bušotinu spuštanjem bušaće kolone (kolone bušaćih alatki – drillstring) ispunjene cementnom kašom u kanal bušotine ispunjen isplakom. Otvaranjem ventila na bušaćoj koloni cementna kaša (koja je teža od isplake) istječe iz bušaće kolone u bušotinu. balanced cross section – restaurirani geološki poprečni presjek. Poprečni presjek kojim se restaurira geološka povijest – pretpostavlja prvobitni, konačni volumen ravnih slojeva sedimentnih stijena prije deformacije. Izmjere se volumeni sadašnjih slojeva i pretpostavi se da u presjeku nije bilo i nema povećanja niti smanjenja volumena. Slojevi se zatim dijagramski restauriraju na njihovu originalnu debljinu i orijentaciju kako bi se ispitala strukturna povijest područja. Restaurirani geološki presjek je presjek koji se može restaurirati da predstavlja nedeformirano stanje uz pretpostavku da u područje prikazano presjekom
balanced drilling
nije bilo donošenja niti odnošenja materijala i da presjek prikazuje prihvatljive strukture. balanced drilling – hidrostatički ravnotežno bušenje. Bušenje s hidrostatičkom ravnotežom tlaka formacije i tlaka stupca isplake u bušotini, tj. pri uvjetima kada je visina hidrostatičkog tlaka stupca isplake u bušotini (kanalu bušotine) jednaka ili približno jednaka pornom tlaku bušene formacije (slojnom tlaku); v. overbalanced drilling, underbalanced drilling. balanced plug method – metoda izjednačenih cementnih čepova. U operaciji postavljanja cementnog čepa u bušotini – metoda koja rabi samo kolonu bušaćih alatki (drillstring) i sastoji se od prethodnog ispiranja bušotine (preflush) i zatim pumpanja cementne kaše (cement slurry) i tamponskog fluida (spacer fluid) u bušotinu. Kada se visine stupca cementa u bušaćoj koloni i prstenastom prostoru bušotine izjednače, bušaće šipke se polako izvuku iz bušotine ostavljajući izjednačeni čep. Vrh cementnog čepa se može podesiti na određenu visinu inverznom (obratnom) cirkulacijom. balance reserves – bilančne rezerve. Doslovni prijevod ruskog termina balansovye zapasy – kategorije rezervi nafte i plina u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza – koji se rabi u zapadnoj literaturi. balance weight – protuuteg, v. counterbalance. bald-headed anticline – (1) antiklinala s erodiranim tjemenom. Antiklinala čije je tjeme (crest) bilo erodirano prije sedimentacije neskladno naliježuće sedimentne jedinice (unconformably overlying sedimentary unit). Termin se obično upotrebljava u naftnoj geologiji. (2) antiklinala s neproduktivnim tjemenom. Antiklinala koja je produktivna samo na krilima zbog uklanjanja ležišnih stijena erozijom njena tjemena. Sinonimi: bald-headed structure, scalped structure. bald-headed structure – struktura s neproduktivnim tjemenom, v. bald-headed anticline. ball – (1) kuglasta struktura. Primarna struktura sedimentnih stijena koja se sastoji od sferoidne mase (nakupine) materijala, na primjer, ooliti i pizoliti u glinama, strukture kuglastih pješčenjaka, oklopljena glinena lopta, kugla podvodnog klizanja, jezerska kugla. (2) odobalni prud. Sinonim termina longshore bar. Termin se rabi u izrazu low and ball (uleknina i obalni prud), međutim, izduljeni obris uskog obalnog pruda nije dobro označen terminom ball koji upućuje na okrugli oblik. (3) stijenska gruda, v. ballstone. (4) kugla. Predmet sferičnog oblika koji se pumpa u bušotinu kroz bušaću kolonu (kolonu bušaćih alatki) ili kolonu uzlaznih cijevi (tubing) za aktiviranje (puštanje u rad) ili oslobađanje nekih tipova hidrauličkih alatki. ball-and-pillow structure – kuglasto-jastučasta struktura. Primarna struktura sedimentnih stijena koja se sreće u pješčenjacima i nekim vapnencima, a karakterizirana je postojanjem tvorevina (masa) polusferičnog ili bubrežastog oblika nalik na kugle i jastuke. Formiranje takvih struktura se obično pripisuje podvodnim klizanjima ili slijeganjima; v. ball structure, pillow structure. ball-and-seat valve – ventil s kuglom i sjedištem. Tip ventila za ograničavanje strujanja fluida u jednom smjeru. Sastoji se od brušene kugle (obično metalne) i prstenastog sjedišta (sedla) koje je tako izbrušeno da kugla hermetički sjeda u njega. Gravitacijska sila
76
balling up of the bit
ili sila opruge drži kuglu u njenom sjedištu tako da strujanje fluida samo u suprotnom smjeru može podići kuglu iz sjedišta. ball-and-socket jointing – kuglasto-gnjezdasto lučenje. Sustav savijenih pukotina što se uzajamno presijecaju, koje formiraju cjelokupnost konveksnih i konkavnih ploha u bazaltima sa stupastim lučenjem. Sinonim: cup and ball jointing. ballast – (1) balast, gruž. (a) Tucanik (broken stone), šljunak (gravel) ili drugi teški materijali koji se primjenjuju za povećavanje težine broda ili morskog bušaćeg postrojenja kako bi se poboljšala njihova stabilnost ili regulirao gaz. Odbačeni balast se katkada može naći u uzorcima marinskih sedimenata. Također balastna voda kojom se pune balastni tankovi brodova. (b) Teret koji se dodaje pokretnim postrojenjima za bušenje u podmorju kako bi se poboljšala njihova plovidbena sposobnost i povećao njihov gaz. Kao balast se obično uzima morska voda, ali se katkada dodatno rabi beton ili željezo. (2) zastor, balast. U graditeljstvu – šljunak (grubi, nesortirani), tucanik, ekspandirana troska i slični materijali koji se rabe kao temelj pri izgradnji putova, osobito pri polaganju željezničkih tračnica radi stvaranja čvrste posteljice, distribucije opterećenja i olakšavanja drenaže. ball clay – loptasta glina. Visokoplastična, katkada vatrootporna, glina koja je obično karakterizirana primjesama organske tvari. Nepečena loptasta glina je različito obojena – od prljavo bijele do nijansi sive boje. Upotrebljava se kao vezivna komponenta u keramičkoj proizvodnji. Loptaste gline posjeduju visoku čvrstoću i u suhom i u vlažnom stanju, znatni interval vitrifikacije i veliko skupljanje (kontrakciju) pri pečenju. balled bit – oblijepljeno bušaće dlijeto, v. balled-up bit. balled-up bit – oblijepljeno bušaće dlijeto. U procesu bušenja – bušaće dlijeto oko kojeg se nakupila masa ljepljivog izbušenog stijenskog materijala da je izgubio djelotvornost bušenja. Sinonimi: balled bit, BU bit; v. ball up, 1. balling the bit – stvaranje glinenog čepa oko bušaćeg dlijeta, obljepljivanje bušaćeg dlijeta glinom. U procesu bušenja – nakupljanje mase ljepljivog mekanog stijenskog materijala na bušaćem dlijetu što uzrokuje tešku rotaciju dlijeta i gubitak efikasnosti bušenja. Do obljepljivanja dlijeta često dolazi kada se meke formacije buše dlijetima za tvrde formacije s kratkim zupcima, kada se buše mekane, ljepljive formacije gumbo s neodgovarajućom cirkulacijom bušaćeg (isplačnog) fluida ili kada se buši s prekomjernim opterećenjem dlijeta (težinom na dlijeto). Sinonimi: balling up of the bit, ball up of the bit, bit balling; v. balling up. balling up, balling-up – stvaranje glinenog čepa, obljepljivanje glinom. U procesu bušenja – nakupljanje mase ljepljivog konsolidiranog materijala, obično čestica i krhotina probušenih stijena, oko bušaćeg dlijeta, šipki i drugih bušaćih alatki koje je posljedica neodgovarajućeg tlaka isplačne pumpe ili nedovoljnog volumena isplačnog fluida u cirkulaciji, odnosno nedostatne brzine cirkulacije isplake u bušotini za iznošenje čestica izbušenih stijena. balling up of the bit – stvaranje glinenog čepa oko bušaćeg dlijeta, obljepljivanje bušaćeg dlijeta glinom, v. balling the bit.
ballistic magnetometer
ballistic magnetometer – balistički magnetometar. Tip magnetometra u kojem se primjenjuje trenutni (prijelazni) napon induciran u svitku kada se on pomiče u odnosu na magnetizirani uzorak ili kada se uzorak pomiče u odnosu na svitak. ballooning – nadimanje uzlaznih cijevi (tubinga). Povećavanje promjera uzlaznih cijevi (tubing-a) zbog djelovanja radijalnog tlaka u njegovoj unutrašnjosti. Posljedica te pojave je skraćenje uzlaznih cijevi; v. reverse ballooning. ball-out – brtviti (zabrtviti) kuglicama. Brtviti (zabrtviti) otvorene perforacije u kanalu bušotine kuglicama. ball pump – plinski lift s kuglicama. Tip plinskog lifta (gaslifta) u kojem se u donji dio kolone uzlaznih cijevi (tubinga) injektiraju gumene kuglice radi razdvajanja tekuće i plinovite faze. ball purging – čišćenje cjevovoda kuglama. Čišćenje cjevovoda kuglama od spužvaste gume natopljene naftom. Kuglu kroz cjevovod protiskuje tlak struje fluida. ball sealers – brtvene kuglice, kuglice za brtvljenje. Kuglice izrađene od tvrde gume ili najlona (ili od obje vrste materijala), koje se primjenjuju za brtvljenje (zatvaranje) perforacija kroz koje se prekomjerno gubio fluid. Promjer brtvene kuglice je najmanje za ¼ inča veći od promjera perforacije. ballstone – stijenska gruda (kvrga). Kvrga ili veliki okrugli blok stijene u stratificiranoj (slojevitoj) naslazi, osobito konkrecija željezne rude (limonita) u sloju ugljena. Sinonim: ball. ball structure – kuglasta struktura. Tip primarne strukture sedimentnih stijena koja je karakteristična za pješčenjake i neke vapnence; v. ball-and-pillow structure. ball up – (1) stvarati glineni čep (glinenu grudu), oblijepiti glinom. U procesu bušenja – nakupljati masu ljepljivog konsolidiranog materijala, obično čestica ili krhotina probušenih stijena, oko bušaćeg dlijeta, šipki ili drugih bušaćih alatki. Dlijeto oko kojeg se nakupio takav materijal se naziva oblijepljeno dlijeto (balled-up bit). Obljepljivanje bušaćih alatki (balling up) posljedica je neodgovarajućeg tlaka isplačne pumpe ili nedovoljnog volumena isplačnog fluida u cirkulaciji, odnosno nedostatne brzine cirkulacije isplake u bušotini za iznošenje čestica izbušenih stijena. (2) popuštanje sidra. Izvlačenje sidra umjesto držanja. Javlja se na mekom dnu (s priljepljenom velikom kuglom mulja). ball up of the bit – stvaranje glinenog čepa oko bušaćeg dlijeta, obljepljivanje bušaćeg dlijeta glinom, v. balling the bit. ball valve – kuglasti ventil, ventil s kuglastim zapornikom. Tip brzozapornog ventila s kuglastim zapornikom (kuglom) punog prolaznog otvora smještenim u sferičnom kućištu. Otvara se i zatvara rotiranjem kugle okretanjem upravljačkog kola za četvrtinu punog kruga (90 stupnjeva). Rabi se za regulaciju i puštanje/prekidanje protoka. Kugle ventila se obično izrađuju od kromova čelika, ali se mogu izrađivati i od nehrđajućeg čelika za korozivnu sredinu. Sjedišta ventila su izrađena od plastike ili najlona, ali mogi biti i od nehrđajućeg čelika za visoke temperature i korozivne sredine. Sinonimi: globe valve, spherical valve. band – (1) proslojak. U stratigrafiji – (a) Tanki sloj s izra-
77
bank
zitom litologijom ili bojom. (b) Tanki sloj široke površinske rasprostranjenosti koji se jasno izdvaja u profilu i prikladan je kao markirajući horizont (marker) pri stratigrafskoj korelaciji. Ne sadrži obvezno fosilne ostatke. (c) Termin koji se (nepravilno) primjenjuje za označavanje bilo kojeg sloja ili horizonta stijena. (2) pojas ledenjaka, v. glacier band. (3) pojas. U fizici – specifični raspon (interval) frekvencija ili valnih duljina. banded – prugast. Termin za označavanje sedimenta, žile ili drugog taloga s naizmjeničnim slojevima koji se razlikuju po teksturi i boji, a njihovi mineralni sastavi mogu biti jednaki ili različiti. banded gneiss – prugasti gnajs. Pravilno uslojena metamorfna stijena ili po genezi složena stijena koja se sastoji od naizmjeničnih slojeva (proslojaka) različitog sastava i/ili teksture. Debljina pojedinačnih slojeva obično nije veća od nekoliko metara. banded structure – trakasta (prugasta) struktura. Opažljiva makroskopska struktura eruptivnih (magmatskih) i metamorfnih stijena koja je rezultat izmjenjivanja slojeva, pruga, plosnatih lećica ili žilica s primjetnim uzajamnim razlikama u mineralnom sastavu i/ili teksturi; v. banding, 2, 3. banding – (1) folijacija. U sedimentologiji – fina slojevitost koja nastaje sedimentacijom različitih materijala u naizmjeničnim slojevima koji se po svom obliku ističu (izdvajaju) u poprečnom presjeku stratificirane (uslojene) naslage sedimentnih stijena, na primjer, trakasta ispruganost (ribbon banding). Sinonim: foliation. (2) ispruganost. (a) Vanjski izgled prugaste strukture (v. banded structure) na izdancima eruptivne (magmatske) ili metamorfne stijene kao rezultat slojanja (v. layering). Može nastati procesima, kao što su tečenje heterogenog materijala, na primjer, slojevitost tečenja (v. flow layering) riolita ili sukcesivna sedimentacija slojeva različitog materijala (tzv. fazna slojevitost – v. phase layering). Iako termin ispruganost strogo opisuje dvodimenzijski izgled stijene na površini izdanka, on se često rabi za označavanje svake grube plošne heterogenosti eruptivnih stijena neovisno o njihovu podrijetlu. (b) Trakasta ili prugasta struktura (v. banded structure) metamorfnih stijena sastavljenih od gotovo paralelnih pruga različite teksture ili mineralnog sastava (ilijednog i drugog). Nastanak takve teksture može biti povezan s nepotpunom segregacijom komponenata stijena tijekom prekristalizacije ili s djelomičnim nasljeđivanjem slojevitosti u sedimentima (sedimentnim stijenama) ili eruptivnim (magmatskim) stijenama. (3) slojevitost ledenjačkog leda. U glaciologiji – slojevita struktura leda u ledenjaku koja je uvjetovana izmjenjivanjem slojeva grubozrnastog i finozrnastog leda ili homogenog leda i leda zasićenog mjehurićima. Sinonim: foliation. band wheel, bandwheel – pogonska remenica. U procesu užnog udarnog bušenja (cable-tool drilling) – veliki vertikalni kolut (promjera između 2,7 i 3,3 m/9 i 11 stopa) na uređaju za užno udarno bušenje (cabletool rig) koji služi za prijenos snage (pogona) od motora na njihalo (walking beam). Pogonska remenica je spojena remenom s motorom, i ojnicom (pitman), koja je pričvršćena za ručicu remenice, s njihalom. bank – (1) fronta. Akumulacija fluida (npr. nafte, vode) koja se kohezivno giba kroz ležište u procesu istiskivanja nafte (konvencionalnog zavodnjavanja i
banket
EOR-procesima); v. oil bank. (2) plićak, gredina, bank. Relativno zaravnjeno uzdignuće morskog dna u plitkom području (obično na dubinama manjim od 200 metara) – tipično na kontinentalnom šelfu ili blizu otoka. (3) strma riječna obala. Prirodna granica vodotoka formirana strmom padinom (strminom) koja usmjerava tečenje vode u prirodnom koritu rijeke. Strme obale se najbolje ispoljavaju na mjestima gdje je riječno korito duboko urezano u dno doline ili na područjima gdje nema kopnene vegetacije. (4) strmina, strma padina. Strma padina (kosina) koja je obično građena od pijeska, šljunka ili drugog nekonsolidiranog (nevezanog, rastresitog) materijala i rijetko od temeljnih stijena. (5) vapnenac od skeleta organizama. Humčasti ili hrptu nalik vapnenački sediment koji je u cijelosti građen od vapnene tvari skeleta organizama, na primjer krinoida (morskih ljiljana) ili brahiopoda (ramenonožaca), čiji ekološki potencijal nije dostatan za formiranje krute i na djelovanje valova otporne strukture. Te tvorevine, prema tome, nemaju strukturni skelet kakav je svojstven organogenim grebenima (rifovima) i manje su debljine od njihove. Mogu nastajati u hladnim ili dubokim vodama daleko od pravih grebena. Sinonim: organic bank. (6) morska obala. Zastarjeli termin za seacoast. (7) nasip, v. embankment. (8) pješčana pličina, v. sandbank. banket – banket. Opći termin za guste (kompaktne) kremene konglomerate (compact siliceous conglomerate) koji sadrže valutice žilnog kvarca (veličine golubljeg jajeta) uklopljene u kvarcitni matriks. Termin se prvobitno rabio za označavanje slabo metamorfoziranih zlatonosnih konglomerata s kvarcnim valuticama (po obliku nalik na bademove pogačice). bank gravel – kamenolomski šljunak. Šljunak prirodnih rastresitih (nevezanih) sedimenata koji je obično više ili manje izmiješan s finoklastičnim materijalom – pijeskom, siltom, glinom ili njihovom smjesom. Sinonim: pit run. bank reef – grebenski bank (gredina). Svaka velika grebenska (rifska) tvorevina, obično nepravilna oblika, koja se razvila na podvodnim uzdignućima (uzvišenjima) tektonskog ili drugog podrijetla. Grebenski bank je više ili manje potpuno okružen vodom čija je dubina prevelika za podržavanje rasta grebenotvornih organizama. bar – (1) morski obalni prud (sprud). Opći termin za označavanje najrazličitijih izduljenih obalnih hrptova, bankova (gredina) ili humaka od pijeska, šljunka ili drugog nekonsolidiranog (rastresitog) materijala koje zalijeva voda (barem pri visokim plimama). Obalni prudovi nastaju djelovanjem valova ili struja na morskom dnu, osobito na ušću rijeka ili estuariju ili na neznatnoj udaljenosti od morskog žala (plaže). Takvi prudovi su obično prepreke za plovidbu. (2) riječni prud (sprud). Akumulacija (nakupina) pijeska, šljunka ili drugog aluvijalnog materijala nalik na hrbat koji se formira u riječnom koritu duž obala ili na ušću gdje smanjenje brzine tečenja uzrokuje sedimentaciju, na primjer, kanalni prud (channel bar) ili meandarski prud (meander bar). bar beach – obalni prud. Sinonim (neprihvatljiv) termin barrier beach (v.). barcan – barhan, v. barchan. barchan – barhan, barhana. Izolirana, pokretna pje-
78
barge
ščana dina (sipina), polumjesečastog (potkovastog, srpolikog) oblika, koja leži poprečno na smjer prevladavajućih vjetrova. Padina barhana koja je okrenuta (izložena) vjetru (strana barhana u privjetrini) ima blagi nagib (mali kut nagiba) i konveksnu površinu, a krila ili rogovi polumjeseca su orijentirani u smjeru vjetra, dok je njena unutarnja padina zaklonjena od vjetra (strana barhana u zavjetrini) strma i s konkavnom površinom. Barhani mogu narasti u visinu preko 30 metara i doseći širinu (od jednog do drugog roga polumjeseca) do 350 metara. Sinonimi: barcan, barchan dune, barkhan, crescentic dune, horseshoe dune. barchan dune – barhan, v. barchan. barchane – barhan, v. barchan. barefoot – nezacijevljen, bez zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. open hole. barefoot completion – završno proizvodno opremanje bušotine bez zaštitne kolone (nezacijevljene bušotine, bušotine s nezacijevljenim kanalom), v. open-hole well completion. barefooted – nezacijevljen, bez zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. open hole. barefooted well – bušotina bez zaštitne kolone, nezacijevljena bušotina, bušotina s nezacijevljenim kanalom, v. open hole. barefoot hole – bušotina bez zaštitne kolone, nezacijevljena bušotina, bušotina s nezacijevljenim kanalom, v. open hole. barefoot well – bušotina bez zaštitne kolone, nezacijevljena bušotina, bušotina s nezacijevljenim kanalom, v. open hole. barefoot well completion – završno proizvodno opremanje bušotine bez zaštitne kolone (nezacijevljene bušotine, bušotine s nezacijevljenim kanalom), v. openhole well completion. bare karst – goli krš, v. naked karst. bar finger – prstasti prud (sprud). Usko, izduljeno, lećasto pješčano tijelo koje je korito rukavaca u delti tipa ptičja noga (v. bird-foot delta). Širina takvih tijela je nekoliko puta veća od širine rukavaca. Nastaju i povećavaju se po duljini napredovanjem srpolikog (poluokruglog) pruda (lunate bar) prema moru u ušćima rukavaca. Prstasti prudovi, na primjer, u delti rijeke Mississippi dosežu duljinu 30 km i širinu 8 km te debljinu 80 metara. Sinonimi: bar-finger sand, finger bar. bar-finger sand – pijesak prstastog pruda (spruda). (1) Pješčani sediment u obliku prstastog pruda. (2) v. bar finger. barge – šlep, barža. Brod s plitkim gazom i ravnom palubom koji se obično tegli. Postoji više tipova barži – za bušenje (drilling derrick barge), za bušenje na moru (offshore drilling barge), za bušenje u dubokim vodama (deep-water drilling barge), uronjiva bušaća (submersible drilling barge), plutajuća bušaća (floating drilling barge), pomoćna bušaća (drilling tender), za bušenje u močvarnim područjima (swamp barge), samopodizna (jackup barge), poluuronjiva (semisubmersible barge), za remonte (workover barge), za separaciju plina (gas separation barge), za podvodno ukapanje cijevi (pipe burying barge), za kopanje rovova za cjevovode (pipeline trenching barge), za polaganje podvodnih cjevovoda (underwater pipelaying barge), s dizalicom (crane barge, derrick barge)
bar hole
i drugi. Može biti samohodna (self-propelled barge) i nesamohodna ili tegljena (non-propelled barge). bar hole – rupa za utvrđivanje propuštanja. Rupa iskopana u tlu duž plinovoda za utvrđivanje propuštanja (istjecanja plina). baric type – barički tip. Geotermički gradijent koji odgovara različitim serijama metamorfnih facijesa. Razlikuju se tri barička tipa – niskotlačni, srednjotlačni i visokotlačni. baring – pokrov jalovine (jalovih stijena), v. overburden, 3. barite – barit, težac, kamen težac. Rompski mineral, po kemijskom sastavu barij-sulfat, i glavna ruda barija. Boje je bijele ili žute ili je bezbojan. Često može sadržavati stroncij i kalcij. Pojavljuje se u obliku pločastih kristala, u zrnastom (granularnom) obliku ili kao gusta (kompaktna) masa nalik na mramor. Kemijski je inertan i nije abrazivan. Relativna gustoća barita je između 4,0 i 4,6. U naftnoj industriji se primjenjuje za povećavanje relativne gustoće (materijal za otežavanje) bušaće isplake (minimalna težina barita kao oteživača isplake mora biti 4,2) i cementne kaše. Sinonimi: baryte, barytes, barytine, barytite, cawk, heavy spar. barite plug – baritni čep. Čep od istaloženih čestica barita iz baritne mješavine ili otopine (smjesa barijsulfata, kemikalija i vode s gustoćom između 2,16 i 2,64 g/cm3 – barite slurry) koja se pumpa u bušotinu obično radi izolacije tlačne zone. Primjenjuje se i za kontrolu podzemne erupcije kada se u bušotini istodobno gubi i cirkulacija. barkhan – barhan, v. barchan. Barneveld, Barneveldian – barneveld. Stratigrafski kat gornjeg dijela srednjeg ordovicija (upper Middle Ordovician) u Sjevernoj Americi – iznad vildernesa (Wilderness), a ispod edena (Edenian). barometric efficiency – barometarska efektivnost. Omjer veličine kolebanja nivoa vode u zdencu (bunaru) i veličine promjene atmosferskog tlaka koja je izazvala ta kolebanja. Izražava se u jednakim jedinicama kao nivo vode (na primjer u metrima ili stopama). barometric pressure – v. atmospheric pressure. barophilic – barofilan. Termin za označavanje morskih organizama koji žive pod uvjetima visokog tlaka. baroque dolomite – barokni dolomit. Dolomit koji je karakteriziran velikim kristalima (obično veličine od 4 do 16 mm) neprozirno bijele boje (uzrokovane brojnim inkluzijama fluida i prekomjernom kalavošću), zakrivljenim ili sedlastim kristalnim plohama i valovitim potamnjenjem. Uobičajen je u ležištima sulfidne rude, žilama i evaporitnim sedimentima. Sinonim: white sparry dolomite. barred basin – ograničeni (zatvoreni) oceanski bazen, v. restricted basin. barrel – (1) barel. Izvansustavna (angloamerička) mjerna jedinica volumena za tekućine i suhe tvari. U naftnoj industriji barel je uobičajena mjerna jedinica za volumen sirove nafte (i tekućih naftnih produkata), pri čemu se u pravilu upotrebljava američki barel koji sadržava 42 US galona (oko 35 imperijalnih galona), odnosno približno 159 litara. Metrička tona sadržava oko 7,33 barela sirove nafte (ovisno o njenoj relativnoj gustoći), a barel prosječne sirove nafte teži 0,14 metričke tone (barel prosječne lake sirove nafte sadr-
79
barrels per day
ži 0,13 metričke tone, a prosječne teške sirove nafte 0,15 metričke tone). Barel nafte je prema toplinskoj vrijednosti ekvivalentan oko 6.040 kubičnih stopa prirodnog plina. Simboli: B, BBL, Bbl, bbl, brl. (2) cilindar naftne dubinske pumpe, v. barrel of oil-well pump. barreler – proizvodna bušotina. Engleski termin za proizvodnu bušotinu ispred kojeg se uvijek navodi njena dnevna proizvodnja u barelima, na primjer izraz 500 barreler znači da bušotina proizvodi 500 barela dnevno. barrel mile – barel po milji. Mjerna jedinica za transport nafte i naftnih produkata cjevovodima – ekvivalentna je volumenu u barelima na udaljenosti od jedne milje. barrel of oil equivalent (BOE, boe) – barel ekvivalentne nafte. Količina energije jednaka jednom barelu nafte. Parametar za konverziju rezervi energenata koji nisu nafta (prirodnog plina, čvrstih goriva, električne energije) u zajedničku jedinicu – barel ekvivalentne nafte. Konverzija se može napraviti na bazi energijskog ekvivalenta i obično se radi u barele lake ekvivalentne nafte budući da srednje i teške nafte imaju nižu vrijednost od lake nafte. Konverzijom u BOE bolje se prikazuje realna vrijednost drugih energenata. Termin se često rabi za komparativno mjerenje nafte i plina pod pretpostavkom da jedan barel nafte proizvede jednaku količinu energije (topline) kao 6.000 kubičnih stopa ili oko 170 kubičnih metara prirodnog plina (u Kanadi se uzima da je 10.000 kubičnih stopa ili oko 285 kubičnih metara ekvivalentno jednom barelu nafte). Konverzija energenata se može također izvoditi upotrebom plina kao zajedničke jedinice; v. MCF of gas equivalent, ton(s) of oil equvalent. barrel of oil-well pump – cilindar naftne dubinske pumpe s klipnim šipkama. Radni cilindar dubinske pumpe s klipnim šipkama za eksploataciju naftnih bušotina (v. sucker-rod pump) u koji se usisava fluid iz kanala bušotine i tlači (istiskuje) klipom ili plunžerom (koji se kreće gore-dolje) u kolonu uzlaznih cijevi (tubing). Cilindar i klip funkcioniraju kao klipni (stapni) mehanizam za dizanje slojnih fluida u dubinskoj pumpi. Sinonim: barrel of sucker rod pump, pump barrel. barrel of sucker rod pump – cilindar naftne dubinske pumpe s klipnim šipkama, v. barrel of oil-well pump. barrel oil equivalent (BOE, boe) – barel ekvivalentne nafte, v. barrel of oil equivalent. barrels of liquid per day (BLPD) – bareli kapljevine na dan. Ukupna dnevna proizvodnja kapljevine (nafte i vode) – uobičajena jedinica mjerenja ukupne dnevne proizvodnje (proizvedenog volumena) nafte i vode za bušotinu, ležište ili polje. barrels of oil equivalent (BOE, boe) – bareli ekvivalentne nafte, v. barrel of oil equivalent. barrels of oil per day (BOPD) – bareli nafte na dan. Ukupna dnevna proizvodnja nafte – uobičajena jedinica mjerenja ukupne dnevne proizvodnje (proizvedenog volumena) nafte za bušotinu, ležište ili polje. barrels of water per day (BWPD) – bareli vode na dan. Ukupna dnevna proizvodnja vode – uobičajena jedinica mjerenja ukupne dnevne proizvodnje (proizvedenog volumena) vode za bušotinu, ležište ili polje. barrels per calendar day (b/cd, BPCD) – bareli na kalendarski dan. Industrijska mjera stvarnog rafinerijskog kapaciteta za raliku od projektiranog. barrels per day (BBL/D, bbl/d, BBPD, bbpd, BD, B/D,
barrels per tonne
bd, b/d, bpd) – bareli na dan. Izvansustavna mjerna jedinica koja se rabi u naftnoj industriji za dnevni kapacitet proizvodnje sirove nafte bušotine, ležišta ili polja, prosječnu dnevnu količinu ulazne sirovine u rafineriju i kapacitet transporta. Za proizvodnju sirove nafte dani su kalendarski, dok za rafinerije mogu biti dani rada postrojenja ili kalendarski. Približna konverzija u tone na godinu se može izvesti množenjem dnevne količine u barelima s 50. barrels per tonne – bareli na tonu. Broj barela sirove nafte u jednoj metričkoj toni. Ovisi o relativnoj gustoći nafte ali se za pretvorbu barela u tone i obratno uzima prosječna vrijednost od 7,5 barela na tonu. Za lake nafte pretvorbeni koeficijent je od 8,1 do 9,1 bbl/t, za srednje nafte od 7,6 do 8,2 bbl/t i za teške nafte od 5,8 do 7,5 bbl/t. barrel wrench – ključ za sjedišta ventila dubinske pumpe. Ručni ključ za navrtanje i odvrtanje sjedišta ventila (valve seat) u radnom cilindru dubinske pumpe (working barrel of downhole pump). Sinonim: seat wrench. Barremian, Barremian stage – barem, barrem. Stratigrafski kat donje krede (Lower Cretaceous) u Europi – iznad otriva (Hauterivian), a ispod apta (Aptian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 118 do 114 (ili 125 do 115) milijuna godina. barren interzone – sterilna interzona. Interval bez fosila između sukcesivnih biozona (v. biozone); v. barren intrazone. barren intrazone – sterilna intrazona. Sterilni interval znatne debljine unutar biozone (v. biozone); v. barren interzone. barren sand – neproduktivni pješčenjak, v. dry sand, 1. barren well – neproduktivna («suha») bušotina, v. dry well. barren zone – sterilna zona. Kvazibiostratigrafska jedinica (quasi-biostratigraphic unit), koja čini dio stratigrafskog presjeka, bez svih dijagnostičkih fosila (diagnostic fossils) ili predstavnika drugih taksonomskih kategorija po kojima je raščlanjen ostali dio presjeka. barrier – (1) morska barijera (prud). U geologiji – izduljeni obalni hrbat ili masa (obično pješčana) koji se uzdižu iznad nivoa visoke (sizigijske) plime. Obično se protežu paralelno s obalom na stanovitoj udaljenosti od nje. Nastaju djelovanjem valova i struja. Primjeri su obalni prud (v. barrier beach) i barijerni otok (v. barrier island). (2) biološka barijera. U ekologiji – cjelokupnost prirodnih uvjeta, na primjer, osobitosti reljefa područja ili fizička svojstva sredine, koji sprječavaju slobodno kretanje i miješanje individuuma ili populacija. barrier bar – barijerni prud (sprud). Neprihvatljivi sinonim termina odobalni prud (v. longshore bar). barrier beach – morski obalni prud. Uski, izduljeni pješčani hrbat koji se neznatno uzdiže iznad nivoa visoke (sizigijske) plime i obično proteže paralelno s obalom, ali je od nje odvojen lagunom, estuarijem ili močvarom. Produljivanje obalnih prudova je uvjetovano obalnim transportiranjem i njihova duljina je rijetko veća od nekoliko kilometara. Sinonimi: bar beach, offshore barrier, offshore beach; v. barrier island. barrier chain – barijerni lanac. Niz barijernih otoka (v. barrier island), barijernih prevlaka (v. barrier spit) i
80
bar theory
obalnih prudova (v. barrier beach) koji se protežu duž morske obale na znatnu udaljenost. barrier complex – barijerni kompleks. U geologiji – sredine sedimentacije vezane i sedimenti formirani uz barijerne otoke ili barijerne rtove. Barijerni kompleks se sastoji od dviju suprotnih strana – strane koja je okrenuta prema otvorenom moru (s prevladavajućim djelovanjem valova) i zagrebenske strane (glavni faktori koji utječu na sedimentaciju su klima, plime i organizmi). Mnogi sedimenti formirani u drevnim barijernim kompleksima su naftna i plinska ležišta. barrier flat – niska barijerna obala. Relativno ravni dio morske obale često zauzet vodom koji razdvaja padinu obalnog pruda okrenutu prema moru i lagunu iza njega. barrier island – barijerni otok. (1) Dugački, uski pješčani otok koji je nastao djelovanjem valova i čini prošireni morski obalni prud (v. barrier beach) koji se primjetno uzdiže iznad nivoa visoke (sizigijske) plime i paralelan je s obalom, a od kopna (ili vrlo velikog otoka) odvojena je depresijom, obično ispunjenom vodom (lagunom ili zaljevom). Izgrađen je uglavnom od nekohezijskih sedimenata (šljunka, pijeska, detritusa, ljuštura) i obično je pokriven dinama (sipinama), ima zone s vegetacijom kao i močvarna područja koja se protežu od obalnog pruda prema laguni. (2) Dugi niz morskih obalnih prudova. (3) Izolirani (odvojeni) dio morskog obalnog pruda (barrier beach) između dvije uvale. barrier lagoon – barijerna laguna. (1) Laguna (v. lagoon) koja je približno paralelna s obalom i odvojena od otvorenog oceana ili mora pojasom kopna ili barijernim grebenom (v. barrier reef). Utjecaj plima je obično ograničen i laguna je obično hiperslana. (2) Laguna koja je okružena koraljnim otocima ili koraljnim grebenima (rifovima), osobito laguna zatvorena unutar atola. barrier reef – barijerni greben (rif). Dugi, uski koraljni greben (rif ) koji je smješten približno paralelno s obalom i odvojen od nje lagunom znatne širine i dubine. Barijerni grebeni mogu djelomično ili potpuno obrubljivati vulkanske otoke ili mogu ležati na znatnoj udaljenosti od obale kontinenta, primjer je Veliki koraljni greben (Great Barrier Reef) koji se proteže duž obale australske države Queensland. U pravilu, barijerni grebeni slijede obale na velike udaljenosti, često s kratkim prekidima koji se nazivaju prolazima ili kanalima; v. fringing reef. barrier spit – barijerna prevlaka. Barijerni otok (v. barrier island) ili obalni prud (v. barrier beach) koji su jednim krajem spojeni s kopnom. barrier well – barijerni zdenac (bunar). Tip injekcijskog zdenca (bunara) za napajanje (recharge well), smještenog s nekoliko drugih zdenaca u liniji, koji je namijenjen za injektiranje kondicionirane vode radi stvaranja barijere tom vodom između zdenaca za opskrbu vodom (water-supply wells) i potencijalnog izvora zagađivanja, na primjer, između vodoopskrbnih bušotina i fronte slane vode u priobalnim morskim područjima. Barstovian – barstovij. Stratigrafski kontinentalni kat gornjeg dijela donjeg miocena (upper Lower Miocene) u Sjevernoj Americi – iznad hemingforda (Hemingfordian), a ispod klarendona (Clarendon). bar theory – teorija prudova. Teorija kojom se objašnja-
Bartonian, Bartonian stage
va postanak debelih naslaga evaporita (evaporitnih sedimenata) u lagunama. Teorija pretpostavlja lagunu koja je odvojena od mora ili oceana prudom (obično formiranim djelovanjem valova) u područjima s aridnom i poluaridnom klimom i u kojoj se voda gubi isparivanjem (evaporacijom), a utječe voda normalnog saliniteta iz oceana (mora). S isparivanjem dijela vode u laguni se konstantno povećava salinitet i konačno postiže nivo kada se talože gips, sol i drugi evaporiti. Bartonian, Bartonian stage – barton. Stratigrafski kat eocena (Eocene) u Europi – iznad priabona (Priabonian), a ispod rupela (Rupelian). U biti ekvivalent bijaricu (Biarritzian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 45 do 41 milijun godina. baryte, barytes, barytine, barytite – barit, v. barite. basal arkose – bazalna arkoza. Arkozni pješčenjak koji se u obliku tankog i po prostiranju nekontinuiranog paketa nalazi u bazi sedimentne sekvencije (naslage) koja pokriva granitne stijene. Bazalna arkoza je arkozni ekvivalent bazalnog konglomerata (v. basal conglomerate). Može prijeći u rezidualnu arkozu (residual arkose). basal cleavage – bazalna kalavost. Kalavost kristala minerala koja je paralelna bazalnom (osnovnom) pinakoidu. basal complex – bazalni kompleks, v. basement. basal conglomerate – bazalni konglomerat (valutičnjak). Dobro sortirani i litološki homogeni konglomerat koji formira podinu stratigrafske jedinice sedimentne serije i zaliježe na površini erozije i time označava nesklad (neskladno zalijeganje stijena) – osobito grubozrnasti plažni sediment transgresivnog (nastupajućeg) mora. Bazalni konglomerati se obično pojavljuju u obliku relativno tankih kontinuiranih ili lećastih slojeva proslojenih kvarcnim pješčenjakom (quartz sandstone); v. marginal conglomerate. basal ground water – bazalna podzemna voda. Glavna masa (tijelo) podzemne vode koja pluta na slanoj vodi, premješta se zajedno s njom i nalazi se s njom u hidrodinamičkoj ravnoteži. Sinonim: basal water. basal platform – bazalna površina (donja granica) trošenja (raspadanja), v. basal surface. basal slope – bazalna padina, padina spiranja, v. wash slope. basal surface – bazalna površina (donja granica) trošenja (raspadanja). U geologiji – uopćena granica između raspadnute stijene (weathered rock) i neraspadnute stijene (unweathered rock) ili donja granica trošenja (raspadanja). Ta granica (kontakt), koja može biti pravilna ili nepravilna, služi kao pokazatelj vrlo brze ili oštre promjene građe mase raspadnutog stijenskog kršja prema gore po profilu. Sinonimi: basal platform, weathering front (v.). basalt – bazalt. (1) Opći termin kojim se označavaju tamno obojene mafitne eruptivne (magmatske) stijene (mafic igneous rock), obično ekstruzivne ali lokalno intruzivne (na primjer, poput dajkova), sastavljene od kalcijskog plagioklasa (calcic plagioclase) i klinopiroksena (clinopyroxene). Finozrnasti ekvivalent gabra (v. gabbro). U CIPW normativnom sastavu stijena (v. CIPW norm) mogu se nalaziti nefelin (nepheline), olivin (olivine), ortopiroksen (orthopyroxene) i kvarc (quartz) ali ne svi istodobno – nefe-
81
base
lin i olivin se mogu pojaviti zajedno, kao što se mogu olivin i ortopiroksen te piroksen i kvarc, ali nefelin ne koegzistira s ortopiroksenom ili kvarcom, niti kvarc s nefelinom ili olivinom; v. basaltic rocks. (2) mjesečev bazalt. Eruptivna (magmatska) stijena s Mjeseca koja je uglavnom sastavljena (građena) od gotovo jednakih količina (udjela) augita (augite), plagioklasa (plagioclase) i ilmenita (ilmenite) – plagioklas je karakteriziran visokim sadržajem anortitske komponente. Mjesečev bazalt sadrži više titan-dioksida, elemenata rijetkih zemalja i cirkonija i manje nikla od zemaljskog bazalta. basal thrust plane – bazalni rasjed, rasjed otkidanja, v. sole fault. basaltic – bazaltni, bazaltski. Koji se odnosi na bazalt, sastavljen je (građen) od bazalta, sadrži bazalt ili je nalik na njega, na primjer, bazaltna lava (basaltic lava). basaltic hornblende – bazaltna rogovača (hornblenda), oksirogovača, bazaltin, lamprobolit. Crni ili smeđi varijetet rogovače (hornblende), bogat trovalentnim željezom (dvovalentno željezo je djelomično oksidiralo), koji se sreće u bazaltu i drugim bazičnim vulkanskim eruptivnim (magmatskim) stijenama bogatim željezom. Bazaltna rogovača je tip smeđe rogovače (v. brown hornblende) koja je karakterizirana jakim pleokroizmom i dvolomom, visokim indeksom refrakcije (loma) i malim kutom potamnjenja. Sinonimi: basaltine, lamprobolite, oxyhornblende. basaltic layer – bazaltni sloj. Sinonim termina sima (v. sima), nazvan tako u skladu s njegovim pretpostavljenim petrološkim sastavom. Naziva se također gabrovim slojem (gabbroic layer) i može biti ekvivalent Conradovom sloju (seizmički sloj Zemlje između Conradovog i Mohorovičićevog diskontinuiteta). basaltic rocks – bazaltne stijene. Opći termin koji obuhvaća finozrnaste, guste (kompaktne), tamno obojene ekstruzivne eruptivne (magmatske) stijene, poput bazalta (zemaljskog, basalt), dijabaza (diabase), dolerita (dolerite) i tamno obojenog andezita (andesite). basal till – bazalni (akrecijski) til. Gusti, glinom bogati (obogaćeni) til (glacijalni sediment) koji sadržava veliku količinu abradiranih fragmenata stijena vučenih duž i ispod pokretnog ledenjaka (prenesenih masom pokretnog leda) i istaloženih na temeljnoj stijeni ili drugim glacijalnim (ledenjačkim) sedimentima. Sinonim: accretion till. basaltine – (1) bazaltin, bazaltna rogovača (hornblenda), oksirogovača, v. basaltic hornblende. (2) augit, v. augite. basal water – bazalna podzemna voda, v. basal ground water. basal water table – površina bazalne podzemne vode. Površina vode u granicama tijela horizonta bazalne podzemne vode (v. basal ground water). base – (1) baza, osnova. (a) U kemiji – u općenitom smislu baza je svaka tvar koja je sposobna primiti proton (vodikov ion) od druge tvari, u užem smislu baza je tvar koja se otapa u vodi s formiranjem hidroksilnih iona i reagirajući s kiselinama formira soli. Baze imaju pH vrijednost između 7 i 14. Primjeri baza su vapno (lime) i kaustična soda (caustic soda). (b) U kemiji – neformalni termin za označavanje niza (reda) ugljikovodika, koji je dominantan u sastavu dane sirove nafte, na primjer, parafinska baza (paraffin base),
basculating fault
naftenska baza (naphthenic base). (2) baza, temelj. U tehnici – fundament ili dio na kojem počiva neki objekt ili instrument. basculating fault – torzijski rasjed, vertikalni rasjed po pružanju, v. wrench fault. base allowable – bazična dopuštena proizvodnja. Dopuštena količina (kapacitet) proizvodnje nafte i plina, odobrena od državnog regulativnog tijela, bez kaznenog faktora. base conditions – bazični uvjeti. Uvjeti tlaka i temperature koji se primjenjuju za proračun volumena prirodnog plina za isporuke i količine plina proizvedenog u nafti iz bušotine (plinskog faktora). Bazični uvjeti se tako odabiru da budu bliski uvjetima okoliša; v. normal reference conditions, normal temperature and pressure, standard conditions. base gas – plinski jastuk, v. cushion gas 1,2. base level – (1) baza erozije. U geologiji – Teoretska granica (ili najniži nivo) prema kojoj konstantno napreduje proces erozije Zemljine površine i koju doseže rijetko ili je praktično ne doseže nikada – osobito nivo ispod kojeg rijeka više ne može erodirati svoje korito. Opća ili konačna baza erozije (v. ultimate base level) za površinu Zemlje je nivo mora, ali lokalno mogu postojati privremene baze erozije (v. temporary base levels). Baza eolske erozije (erozije djelovanjem vjetra) može biti iznad ili ispod nivoa mora. Baza marinske (morske) erozije je najniži nivo do kojeg morski agensi mogu erodirati morsko dno. (2) teoretska granica erozije. Ravna ili zakrivljena površina koja se proteže od nivoa mora u dubinu kopna. Blago je nagnuta prema morskoj strani i čini teoretsku granicu erozije koju mogu doseći tekuće vode. (3) površina ravnoteže. Površina koju nastoje doseći vanjske sile (vanjski geološki agensi) – na tom nivou nema niti taloženja sedimenata niti njihove erozije. base level of deposition – baza sedimentacije. Najviši nivo koji se može dosegnuti pri taloženju sedimenata. Ako se baza sedimentacije odnosi na marinske sedimente, tada se ona poklapa s bazom morske erozije. base level of erosion – baza erozije. Sinonim termina base level (v.). Termin base level of erosion je uveden za označavanje nepravilne imaginarne površine čiji su svi dijelovi blago nagnuti prema donjem kraju (prema strani donjeg toka) glavnog vodotoka. Ispod te baze erozije ni vodotok niti njegovi pritoci nisu sposobni erodirati svoja korita. base-level peneplain – peneplen, v. peneplain. base-level plain – denudacijska ravnica. Ravna površina, nizina ili područje s niskim reljefom formirani pri smanjivanju visine danog područja do nivoa njegove baze erozije ili blizu tog nivoa. Ravnica čija se visina ne može smanjiti (koja se ne može sniziti) djelovanjem procesa erozije; v. peneplain. base map – (1) topografska osnova. Svaka karta na koju su nanesene samo osnovne konture (opće, glavne crte) neophodne za topografsko povezivanje specijaliziranih ili dodatnih informacija koje se prikazuju na istoj karti, osobito topografska karta na kojoj je nanesena geološka informacija. (2) osnovna karta, v. master map. (3) konturna karta. Zastarjeli sinonim termina outline map (v.). basement – (1) fundament, bazalni kompleks. U geologiji – (a) Nediferencirani (neraščlanjeni) kompleks
82
Bashkirian
stijena (v. complex) koji zaliježe ispod najstarijih zanimljivih stijena na danom području. (b) Dio Zemljine kore ispod pokrova sedimenata koji se proteže do Mohorovičićeva diskontinuiteta (plohe diskontinuiteta, Mohorovičić discontinuity, Moho). Na mnogim područjima fundament je građen od eruptivnih (magmatskih) i metamorfnih stijena pretkambrijske starosti, ali na nekim drugim mjestima stijene su paleozojske, mezozojske ili čak kenozojske starosti. Sinonimi: basal complex, basement complex, basement rock, fundamental complex. (2) fundamentan. U geologiji – pridjev od termina fundament. Označava materijale, procese ili strukture koji se javljaju ili su nastali u fundamentu. basement complex – fundament, v. basement. basement fold – bora fundamenta. Geološka struktura stlačivanja (kompresije) – bora ili navlaka – koja se formirala unutar kontinenta i utjecala na ukupnu debljinu kontinentalne kore Zemlje (zastarjeli termin). basement rocks – stijene fundamenta, fundament, v. basement. basement terrane – stijenski kompleks fundamenta. U geologiji – najniža masa stijena (općenito s kompleksnom strukturom) koja se može kartirati i koja zaliježe ispod drugih glavnih sekvencija stijena na danom području. base of drift – seizmička granica. (1) Diskontinuitet seizmičke brzine koji se često sreće između sedimenata glacijalne (ledenjačke) morene i kompetentne formacije koja zaliježe ispod nje. (2) U širem smislu – analogna granica (diskontinuitet) između sloja stijena koji čini površinu trošenja (raspadanja) i sloja kompetentnih stijena koji iznad zaliježe (granica između sloja raspadnutih stijena i pokrovnog sloja). base of oil – baza (osnova) nafte,v. base, 1b. base of weathering – baza trošenja (raspadanja). U seizmičkoj prospekciji – granica između površinskog sloja s malom brzinom širenja valova (low-velocity layer) i ispod zaliježućeg sloja s razmjerno velikom brzinom širenja valova (high-velocity layer). Često odgovara vodnom zrcalu. Baza trošenja je važna pri određivanju vremenskih korekcija za seizmičke zapise. base permeability – bazična permeabilnost (propusnost). Efektivna permeabilnost (propusnost) za naftu (naftnu fazu) pri zasićenju vezanom vodom. base pressure – bazični tlak. Odabrani tlak pri kojem se računaju (određuju) volumeni plina ili njegovi standardni volumeni. Obično je jednak ili blizak atmosferskom tlaku i definira se propisom ili ugovorom. base reference price for gas – bazna (bazna ugovorna) cijena plina. Početna ugovorna cijena bazne (najreprezentativnije) vrste plina koja se rabi kao bazna za određivanje prodajnih cijena za druge vrste prirodnog plina. base sediment and water – mulj i voda, talog i voda, v. basic sediment(s) and water. base slurry – bazična cementna kaša (otopina). Konvencionalna cementna kaša (otopina) koja se rabi kao komponenta pjenaste cementne kaše ili otopine (foamed cement slurry). base temperature – bazična temperatura. Maksimalna temperatura koju postiže geotermalna voda tijekom konvekcijske cirkulacije. Bashkirian – baškirij. Stratigrafski kat srednjeg karbo-
basic
na (Middle Carboniferous) u Europi (po stratigrafskoj shemi u Rusiji) – iznad namira (Namurian), a ispod moskovija (Moscovian). basic – bazičan. U petrologiji – (1) Termin za označavanje eruptivnih (magmatskih) stijena (v. igneous rock) s relativno niskim sadržajem silicij-dioksida koji se katkada ograničava u rasponu od 44% do 51% (ili od 45% do 52%, vrijednosti se razlikuju među petrolozima), na primjer, bazalt (basalt), gabro (gabbro). Bazične eruptivne stijene su relativno bogate željezom, magnezijem i/ili kalcijem i, prema tome, uključuju većinu mafitskih stijena (v. mafic), kao i drugih tipova stijena. Bazične stijene čine jednu od četiri klase eruptivnih stijena prema široko prihvaćenoj njihovoj klasifikaciji baziranoj na sadržaju silicij-dioksida – uz kisele (v.acidic), neutralne (v. intermediate) i ultrabazične (v. ultrabasic) eruptivne stijene; v. femic. (2) Opći termin koji se odnosi na svaku eruptivnu stijenu pretežito građenu (sastavljenu) od tamnoobojenih minerala. (3) Termin koji označava kalcijski plagioklas. basic border – bazična (mafitska) rubna zona. Rubna zona (područje) intruziva koja je karakterizirana više bazičnim sastavom u usporedbi s unutarnjim dijelovima danoh stijenskog masiva. Sinonim: mafic margin, basic core data – osnovni (bazični) podaci analize jezgara; v. core analysis, core analysis data. basic hydrologic data – bazični (osnovni) hidrološki podatci. Skup podataka koji uključuje materijale o varijacijama osobitosti voda i kopna u prostoru (na primjer, topografske i geološke karte) i zapise o procesima koji se mijenjaju u prostoru i vremenu (na primjer, zapisi o atmosferskim padavinama, protoku vodotokova i nivoima podzemnih voda); v. basic hydrologic information. basic hydrologic information – bazična (osnovna) hidrološka informacija. Termin sa širim značenjem u odnosu na termin bazični hidrološki podatci (v. basic hydrologic data) – uključuje također rezultate istraživanja i procjene vodnih resursa određenog područja te izučavanje njegovih fizičkih procesa i s njima povezanih ekonomskih procesa, uzajamnih odnosa i mehanizama. basic igneous rocks – bazične eruptivne (magmatske) stijene, v. basic. basic plagioclase – bazični plagioklas. Varijetet plagioklasa (v. plagioclase) s relativno niskim sadržajem silicij-dioksida, na primjer, plagioklasi bogati Ankomponentom poput bitovnita (bytownite) ili anortita (anorthite). basic reference crude (crude oil) – etalonska (bazna, referentna) sirova nafta, v. marker crude oil. basic rocks – bazične eruptivne (magmatske) stijene, v. basic. basic sediment (BS) – talog u sirovoj nafti. Čvrste (krute) nečistoće (primjese) koje sadrži nafta proizvedena iz bušotina. Uklanjaju se obično taloženjem na dnu rezervoara prije otpreme kupcima. Sinonim: basic sludge. basic sediment(s) and water (BS&W) – mulj i voda, talog i voda. Ukupna količina čvrstih (krutih) nečistoća (primjesa) i slane vode u sirovoj nafti. Obično se rabi kao mjera postupka obrade nafte prije isporuke kupcima. Veći dio slane vode se odvoji od nafte u sepa-
83
basin range
ratorima, a kruti materijal se uklanja taloženjem na dnu rezervoara na samom polju. Karakteristike obrade sirove nafte znatno variraju, ali za većinu sirovih nafti maksimalna dopuštena preostala količina mulja (taloga) i vode u nafti za otpremu iznosi od 0,2 do 3%, a najčešće manje od 1%. Sinonimi: base sediment and water, bottom settlings and water, sediments and water, water and sediments. basic sludge – talog u sirovoj nafti, v. basic sediment. basic wash – erodirani i pretaloženi materijal jednakog mineralnog sastava. Termin koji se rabi u tehnologiji bušenja za označavanje materijala erodiranog s izdanaka bazičnih eruptivnih (magmatskih) stijena (bazalta, gabra) i pretaloženog u stijenu koja ima približno iste glavne mineralne komponente (mineralni sastav) kao i originalna stijena. basification – bazifikacija. U geologiji – obogaćivanje stijena elementima kao što su kalcij, magnezij, željezo i mangan. basin – (1) bazen, zavala, strukturni bazen. U strukturnoj geologiji – opći termin koji se rabi za označavanje utonulog područja ispunjenog sedimentima. Takve strukture mogu imati okrugli oblik (formirajući centroklinale) ili izduženi oblik (formirajući međuplaninske bazene ograničene rasjedima). Sinonim: structural basin; v. sedimentary basin. (2) bazen. Spušteno (utonulo) područje bez izlaza na površinu. Termin ima široku primjenu, na primjer, jezerski bazen (lake basin), bazen podzemne vode (ground-water basin) ili plimni bazen (tidal basin), za označavanje plitke depresije na morskom dnu ili okrugle depresije na površini Mjeseca. (3) v. drainage basin. (4) v. river basin. basin-and-range – bazeni (zavale) i hrptovi. Termin koji se odnosi na topografiju, predjel ili fizičko-geografsku provinciju koji su karakterizirani nizom nagnutih rasjednih blokova koji formiraju longitudinalne (uzdužne) nesimetrične hrptove ili planine i niz širokih bazena (zavala). Osobiti primjer je fizičko-geografska Provincija zavala i hrptova (Basin and Range province) u jugozapadnom dijelu SAD; v. basin range, basinrange structure. basin environment – bazenska sredina sedimentacije. Jedna od nekoliko bazičnih sredina sedimentacije (v. carbonate depositional environment). Dominiraju vrlo finozrnasti skeleti planktonskih mikroorganizama koji nakon litifikacije postaju krede. Sedimenti bazenskih sredina se mogu sresti u dubokim bazenima i na potopljenim šelfovima. basin facies – bazenski facijes, facijes otvorenog mora. Sedimenti istaloženi izvan vanjskih granica (izvan granica vanjskog ruba) podvodnog šelfa koji obrubljuje kopno. basining – formiranje bazena (zavale). Ugibanje i tonjenje (slijeganje) dijela Zemljine kore u obliku bazena (zavale) kao posljedica ili erozije ili otapanja i transportiranja podzemnih ležišta soli ili gipsa. basin-plain deposit – sediment bazenske ravnice. Turbiditna sekvencija formirana daleko od njenih izvora turbiditnih struja i karakterizirana serijama sortiranih slojeva koji su male debljine, finozrnasti i nesistematični u odnosu na usitnjavanje prema naviše ili okrupnjavanje prema naviše sukcesivnih slojeva. basin range – rasjedni (blokovski) hrbat. Planinski hrbat čija je visina i strukturna forma uglavnom uvjetovana
basin-range structure
rasjedanjem i naginjanjem (nagibom) slojeva i koji je okružen bazenima (zavalama) ispunjenim aluvijalnim sedimentima ili dolinama; v. basin-and-range. basin-range structure – struktura bazena (zavala) i hrptova. Regionalna geološka struktura u kojoj postoje rasjedno-blokovske planine razdvojene širokim bazenima (zavalama) ispunjenim aluvijalnim sedimentima. Karakteristično je antitetičko kretanje blokova analogno primijećenom u Provinciji zavala i hrptova (Basin and Range province) u jugozapadnom dijelu SAD. basin swamp – bazenska močvara. Slatkovodna močvara smještena ili na kraju malog jezera sa slabom djelatnošću valova ili u blizini velikog jezera u zoni pličine ili neke barijere koja štiti tu močvaru od djelovanja valova. Takve močvare se razvijaju plivajućom masom bilja koja hvata sedimente. basin valley – bazenska dolina. Široka i plitka dolina s blago položenim padinama. basis – mezostaza, v. mesostasis. basite – bazična eruptivna stijena, v. basic. basket – (1) košara. Platforma obješena o dizalicu koja se rabi za dizanje ili spuštanje osoblja i materijala od opskrbnog broda do morske platforme. (2) cementacijska košara, v. cementing basket. (3) pauk za hvatanje, v. junk basket. basket bit – bušaće dlijeto s košarom. Bušaće dlijeto s napravom iznad njega za hvatanje uzoraka probušene stijene. basket sub – cijev s lijevkom za hvatanje krhotina, v. basket tube. basket tube – cijev s lijevkom za hvatanje krhotina. Kratki komad cijevi koji se nalazi u bušaćoj koloni (koloni bušaćih alatki) neposredno iznad bušaćeg dlijeta ili glodala i namijenjen je za hvatanje velikih krhotina (fragmenata). Vrtložne struje cirkulirajuće isplake uzrokuju padanje fragmenata u vanjski lijevak. Cijev s lijevkom se uvijek spušta s glodalom i uvijek kada se buši metal ili cement (s bušaćom kolonom se mogu spustiti i tri cijevi). Sinonim: basket sub. bastard – (1) masivna stijena. Tvrda masivna stijena neobična oblika ili veličine. (2) lažan. U geologiji – termin koji se rabi za označavanje: (a) unutrašnjosti stijene ili minerala ili nečista (s primjesama) stijena ili mineral; (b) rudnog ležišta koje sadržava mnogo nerudnog materijala; (c) svakog metala ili rude koji daju lažne rezultate ili vrijednosti u analizama, i (d) žile (žilnog ležišta) ili drugog ležišta koji su blizu i više-manje paralelni s glavnom žilom ili ležištem, ali su tanji, manjeg protezanja i niže kvalitete rude. (3) nestandardni dio opreme. Dio opreme koji nije standardan – nepravilne veličine ili oblika. bastard shale – kenelski šejl, v. cannel shale. batch – obrok, šarža. Općenito – količina materijala potrebna za jednu operaciju ili proizvedena jednom operacijom, količina materijala koja je podvrgnuta nekom jedinstvenom kemijskom procesu ili procesu fizičkog miješanja da se dobije homogeni finalni produkt. U naftnoj praksi to je određena količina (volumen) nafte ili naftnih derivata u rezervoaru, količina u cjevovodu koja je spremna za otpremu, količina koja se obrađuje u jednoj operaciji tijekom radnog procesa ili količina kiseline ili isplake u rezervoaru. batch cementing – obročna (diskontinuirana) cementacija bušotine. Operacija cementacije bušotine u kojoj
84
bathyal zone
se cementna kaša injektira u nekoliko obroka ili volumena umjesto kontinuirano. batch distillation – diskontinuirana (prekidana) destilacija. Postupak destilacije nafte u kojem se cjelokupni obrok (šarža) nafte uvodi u destilator na početku operacije, za razliku od kontinuirane ili neprekidne destilacije (v. continuous distillation) gdje se nafta uvodi kontinuirano u destilator. batching pig – rastavni čistač cjevovoda. Čistač koji se pušta u cjevovod, struji zajedno s fluidom i aktivira signalne uređaje kada prođe određena mjesta u cjevovodu. To je signalizacijski čistač da bi ventili priključnih cjevovoda radili pravilnim redoslijedom i svrstavali fluide u kontingente za transport cjevovodom. batch mixer – diskontinuirana (periodična) cementna miješalica. Mehanička miješalica (za razliku od mlazne ili hidrauličke cementne miješalice – v. cement jet mixer) za pripremanje velikih volumena (obroka) cementne kaše na površini prije njena pumpanja u bušotinu. Određena količina suhog cementa i vode se miješa u rezervoaru s lopaticama i rotacijom rezervoara. Gustoća cementne kaše i svojstva gubljenja vode se mogu kontrolirati prije injektiranja u bušotinu; v. cement mixer. batch process – diskontinuirani proces. Proces u kojem se radne operacije u potpunosti izvode s ulazom odmjerenih količina (obroka ili šarži) obrađivane supstancije u proces, za razliku od kontinuiranog procesa. Nakon obrade jednog obroka reaktant se baca ili regenerira. Primjer procesa je uklanjanje kiselih plinova iz prirodnog plina željezo-oksidom (spužvastim željezom). batch treatment – diskontinuirana obrada. Pumpanje (injektiranje) specificirane količine fluida u bušotinu, na primjer, cementne kaše (otopine), fluida za obradu (stimulaciju) slojeva, fluida za završno proizvodno opremanje bušotine ili kemijskih inhibitora korozije u proizvodni sustav u pravilnim vremenskim razmacima. Bathian – bat, bath, baton, bathon, v. Bathonian. batholite, batholith, batholyte, batholyth – batolit, abisolit. Veliko, općenito diskordantno plutonsko intruzivno tijelo (intruziv) površine veće od 100 četvornih kilometara (40 četvornih milja) i nepoznate podine. Formiranje batolita nije jedinstveno objašnjeno – mnogi istraživači povezuju genezu batolita s magmatskim procesima. Primjer batolita je planinski lanac Sierra Nevada u Kaliforniji (dug gotovo 650 km i širok 80 km), a mnogi drugi veći ili manji gorski lanci također sadrže batolite. Drugi oblik pisanja termina: bathylite, bathylith. Bathonian, Bathonian stage – baton, bathon, bat, bath. Kat srednje jure (Middle Jurassic) u Europi – iznad bajocija (Bajocian), a ispod kalovija (Callovian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 170 do 165 milijuna godina. bathyal – (1) batijalan. (a) Koji se odnosi na oceansku sredinu ili dubinsku zonu (v. depth zone) između 200 i 2.000 metara. (b) Koji se odnosi na organizme tog okoliša (sredine). (2) batijal, batijalna zona, v. bathyal zone. bathyal zone – batijalna zona, batijal. Ekološka zona oceana ili oceanska sredina na gornjim dijelovima kontinentskih padina (continental slope) na dubi-
bathybenthic
nama između 200 i 2.000 metara. Karakterizirana je muljevitim sedimentima i katkada organskim muljevima. Sinonim: bathyal. bathybenthic – batibentosni. Koji se odnosi na bentos u batijalnoj zoni (području) oceana (bathyal zone of ocean). bathygenesis – batigeneza. Negativno tektonsko gibanje (negative tectonic movement) ili tektonsko gibanje slijeganja (tektonsko gibanje usmjereno prema dolje, subsident tectonic movement), tektonsko spuštanje dna morskih bazena. Analogno je epirogenezi (v. epeirogeny) ili pozitivnim tektonskim pokretima (positive tectonic movements)vezanim s kontinentima. Oblik pridjeva: bathygenic. bathygenic – batigenetski, v. bathygenesis. bathylite, bathylith – batolit, v. batholite. bathymetric chart – batimetrijska karta. Topografska karta dna vodenog tijela (na primjer dna mora) s dubinama prikazanim konturama povučenim kroz jednake intervale (izobatama). bathymetric contour – izobata, batimetrijska izolinija, izolinija dubine, v. isobath. bathymetry – batimetrija. Mjerenje dubina oceana i izrada karata topografije oceanskog dna. bathypelagic – batipelagički, batipelagičan. Koji se odnosi na otvorena vodena prostranstva batijalne dubine. battery – rezervoarski park, v. tank battery. bauxite – boksit. Stijena vrlo svijetle, sivkaste, žute, smeđe ili crvenkasto-smeđe boje koja se sastoji od smjese različitih amorfnih ili kristalnih oksida aluminija s vodom (uglavnom gibsita i nešto bemita i dijaspora) zajedno s primjesama slobodnog silicij-dioksida, silta, hidroksida željeza i osobito minerala gline. Laterit (v. laterite) s visokim sadržajem aluminija. Boksit je obično rezidualna ili transportirana komponenta glinovitih sedimenata u tropskim i suptropskim područjima i sreće se u konkrecijskim, gustim (kompaktnim), zemljastim, pizolitskim i oolitskim oblicima. Glavni je komercijalni izvor dobivanja aluminija. Termin bauxite se također rabi kao opći naziv lateritnih ruda koje sadrže aluminij. Sinonim: beauxite. bauxitic – boksitni. Koji sadrži veliku količinu boksita, na primjer, boksitna glina (v. bauxitic clay) ili boksitni šejl (v. bauxitic shale). bauxitic clay – boksitna glina. Glina koja sadrži veliku količinu boksita – 47% do 65% aluminij-oksida (preračunato na suhu težinu). bauxitic shale – boksitni šejl. Šejl s anomalno visokim sadržajem aluminij-oksida i zamjetno niskim sadržajem silicij-dioksida. bay – draga, uvala, mali zaljev. (1) Široki, zavojiti otvoreni dio mora ili jezera koji je uvučen u kopno ili smješten između dva rta. Draga je veća od dražice (cove) i obično manja od velikog zaljeva (gulf) iako je općenito jednake građe. Širina drage (duljina strane koja spaja dragu s morem) obično je veća od dubine njena uvlačenja u kopno. (2) Veliko vodeno prostranstvo koje je prodrlo u kopno i oko kojeg je kopno formiralo široki luk. Prema međunarodnom sporazumu (radi ograničavanja teritorijalnih voda, territorial waters) mali zaljev je vodeno prostranstvo sa širinom ušća manjom od 24 morske milje i površinom jednakom ili većom od površine polukruga čiji je promjer jednak širini ušća zaljeva.
85
beach
bay bar – zaljevski prud. Sinonim termina baymouth bar (prud ušća zaljeva) i termina bay barrier (barijerni prud zaljeva) koji, međutim, nije točan jer ne ukazuje nalazi li se pješčani hrbat pod vodom ili iznad nivoa vode. bay barrier – barijerni prud zaljeva. Termin predložen umjesto termina bay bar (zaljevski prud) za označavanje kopnenog jezika (prevlake) koji je naplavljen preko cijelog ušća zaljeva tako da potpuno pregrađuje njegovo ušće zbog čega zaljev više nije povezan s glavnim vodenim prostranstvom; v. baymouth bar. bay cable – seizmički kabel na morskom dnu. Podmorski seizmički kabel (marine seismic cable) koji je položen na dnu mora za razliku od seizmičkog kabela koji se tegli (v. streamer). bay delta – zaljevska delta. Delta formirana na ušću rijeke koja ulazi u zaljev (bay) ili potopljenu dolinu (drowned valley) i potpuno ili djelomično je ispunjava; v. bayhead delta. bayhead, bay head – vrh zaljeva. Dio zaljeva koji je najviše udaljen od velikog vodenog tijela (prostranstva) s kojim je zaljev povezan (spojen). bayhead bar – prud vrha zaljeva. Tvorevina slična prudu ušća zaljeva (v. bayhead barrier), ali je manja i obično je ispod vode. bayhead barrier – prud ušća zaljeva. Prud koji je nastao na maloj udaljenosti od obale i poprečno na zaljev blizu njegova vrha. Obično postoji tjesnac koji spaja zagrađeni dio zaljeva s nezagrađenim dijelom; v. bayhead bar. bayhead beach – žal (plaža) vrha zaljeva. Mala, poluokrugla pličina koja je nastala na vrhu zaljeva i građena je od materijala erodiranog sa susjednih rtova i transportiranog (prenesenog) priobalnim morskim strujama (longshore currents) i/ili olujnim valovima (storm waves) do vrha zaljeva. Sinonimi: cove beach, pocket beach. bayhead delta – delta vrha zaljeva. Riječna delta koja se nalazi u vrhu zaljeva ili u estuariju; v. bay delta. baymouth, bay mouth – ušće zaljeva. Ulaz u zaljev, dio zaljeva koji spaja (povezuje) zaljev s glavnom vodenom masom (vodenim prostranstvom). baymouth bar – prud ušća zaljeva. Dugi, uski prud, građen od pijeska ili šljunka naplavljenih valovima, koji djelomično ili potpuno pregrađuje ušće zaljeva ili ulaz u njega, zbog čega je zaljev potpuno izgubio vezu s glavnim vodenim tijelom (prostranstvom) ili je s njim spojen (povezan) samo uskim tjesnacem. Prud ušća obično spaja dva rta i time ispravlja liniju obale. Može nastati ili kao rezultat rasta dvaju jezika jednog prema drugom iz suprotnih smjerova ili stvaranjem jednog jezika koji se širi (raste) u jednom smjeru ili premještanjem pruda prema obali. Sinonim: bay bar. bayside beach – zaljevski žal (plaža). Žal (plaža) formiran uglavnom od materijala koji je erodiran sa susjednih rtova. Proteže se duž strane zaljeva. B-B cut – frakcija B-B, butansko-butenska frakcija, v. B-B fraction. B-B fraction – frakcija B-B, butansko-butenska frakcija. Smjesa butana i butena dobivena destilacijom lakih ugljikovodika. Vrelišta butana i butena su tako bliska da se skupljaju kao jedna frakcija. Sinonim: B-B cut. beach – žal, plaža. (1) Rahli (nevezani, nekonsolidirani)
beach berm
materijal koji pokriva blago položenu zonu (obično s udubljenim, konkavnim profilom) koja se proteže prema kopnu od linije niske vode do mjesta gdje se ili dešava ili primjetna promjena forme reljefa obale (kao što je litica, cliff) ili promjena materijala ili do linije stalne vegetacije (obično granica djelotvornog djelovanja najviših olujnih valova). Obala nekog vodenog tijela koja je formirana i spirana valovima ili plimama, obično pokrivena pijeskom ili šljunkom i bez ogoljele stjenovite površine; v. strand. (2) Relativno debela nepostojana akumulacija rahlog (rastresitog) materijala donesenog vodom (obično akumulacija dobro sortiranog pijeska i valutica i također mulja, oblutaka, blokova i izglačanih fragmenata stijena i školjaka) koji se aktivno premješta duž žala (obalne zone) ili na njemu taloži između granica niske i visoke vode. beach berm – pješčana greda, v. berm. beach breccia – plažna breča. Breča koja nastaje na žalu (plaži) na mjestima gdje je intenzitet djelovanja valova nizak, a uglati blokovi stijena dolaze s litica. Pojavljuje se pri uvjetima brzog potapanja. beach crest – greben žala (plaže). Privremeni hrbat ili pješčana greda (berm) koji označavaju granicu normalnog djelovanja valova prema kopnu; v. berm crest. beach cusp – srpolika plažna (srpolika obalna) izbočina. Niska izbočina, građena od pijeska, valutica, šljunka ili blokova, koja je formirana na prednjem žalu (na obalnom pojasu potapljanom plimom) djelovanjem valova, osobito relativno mala srpolika izbočina (cusp) duž pravocrtnog odsječka žala (plaže) s udaljenošću između polukružnih strana usmjerenih prema moru od 10 do 60 metara, pri čemu se ta udaljenost obično povećava s povećanjem visine valova. Formira se podlokavanjem (spiranjem) strane žala okrenute prema moru. beach cycle – plažni ciklus. Periodično povlačenje i naplavljivanje žala (plaže) pod utjecajem djelovanja plima i valova – spiranja se odvijaju tijekom perioda proljetnih (sizigijskih) plima i visokih valova izazvanih zimskim olujama, a naplavljivanja tijekom perioda najnižih plima i djelovanjem niskih valova karakterističnih za ljetno doba. beach erosion – erozija žala (plaže). Razaranje i odnošenje plažnog materijala djelovanjem valova, plimnih i priobalnih struja ili vjetra. beach face – plažno lice. Dio žala (plaže) koji je obično podvrgnut (izložen) djelovanju udaranja valova o obalu (razarajućem djelovanju valova), prednji žal (foreshore, foreshore of beach). beachline, beach line – plažna linija. Obalna linija koja je karakterizirana nizom dobro razvijenih plaža. beach plain – obalna ravnica. Neprekinuti i ravni ili valoviti dio obale formiran blisko smještenim nasipima u prostoru koji su nastali taloženjem plažnog materijala naplavljenog valovima. Taloženje materijala je više ili manje jednolično na rastućim prudovima (jezicima) ili na oštrim rtovima pri povlačenju obalne linije; v. wave-built terrace. beach platform – plažna platforma, v. wave-cut bench. beach profile – profil žala (plaže). Linija presjeka površine žala (plaže) vertikalnom ravninom koja je okomita na obalnu liniju. Profil je promjenljiv ovisno o položaju unutar plažnog ciklusa (v. beach cycle). Oblik
86
beam-balanced pumping unit
profila žala u stanju ravnoteže je obično konkavan sa strmijom padinom okrenutom prema kopnu, a s položenijom padinom okrenutom prema strani mora. beach ridge – plažni hrbat. Niski, uglavnom neprekinuti, nasip koji se sastoji od plažnih ili plažnih i dinskih (sipinskih) pijesaka, šljunaka i valutica). Nastaje djelovanjem valova i struja na stražnji žal (na stranu plaže okrenutu prema obali, backshore of beach) izvan granica koje dosežu suvremeni olujni valovi ili normalne plima. Plažni hrptovi se sastoje od pojedinačnih taložina ili od niza približno paralelnih taložina, općenito su paralelni s obalnom linijom i označavaju sukcesivne položaje nastupajuće obalne linije. Sinonim: full. beachrock – stijena žala, plažna stijena. Rahla (rastresita) do dobro cementirana (vezana) sedimentna stijena formirana u plimnoj (intertidalnoj) zoni u tropskim ili suptropskim područjima koja se sastoji od pijeska ili šljunka (detritnih i/ili skeletnih) cementiranih (vezanih) karbonatom kalcija. Primjer je tanki, jasno stratificirani (slojeviti) kalkarenit s nagibom prema morskoj strani koji je raširen na pješčanim koraljnim plažama. Sinonim: beach sandstone. beach sandstone – stijena žala, v. beachrock. beach scarp – obalna strmina. Gotovo vertikalna padina na žalu (plaži) koja je nastala erozijom valovima. Visina obalne strmine može varirati od nekoliko centimetara do nekoliko metara ovisno o prirodi djelovanja valova i prirodi žala te o sastavu njegovih sedimenata. bead tracer – trejserska kuglica. Male, netopljive plastične radioaktivne kuglice koje se primjenjuju u mjerenjima profila injektivnosti bušotina s trejserima. Kuglice imaju jednaku gustoću kao injektirani fluid tako da struje zajedno s njim u kanalu injekcijske bušotine, ali ne ulaze u formaciju, nego ostaju na površini stijenke kanala bušotine bez zaštitne kolone ili u kanalima perforacija zaštitne kolone gdje se mogu detektirati gama-karotažom. Visoka radioaktivnost nasuprot perforacijama upućuje na postojanje velikog broja kuglica i, prema tome, na visoku injektivnost tog intervala. beaker sampler – boca za uzorkovanje. Metalna ili staklena boca koja se spušta u rezervoar za uzorkovanje nafte. beam – (1) njihalo, balansir. Njihalo njihalice naftne dubinske pumpe s klipnim šipkama (sucker-rod pumper) ili postrojenja za užno-udarno bušenje (cabletool rig). (2) širina broda. Najveća širina trupa broda (širina na njegovom najširem dijelu) ili odobalne bušaće platforme (offshore drilling rig). Sinonim: breadth. (3) snop. U fizici – koncentrirani(fokusirani), gotovo jednosmjerni tok elektromagnetskog zračenja (svjetlost, X-zrake) ili čestica (atomi, elektroni, molekule). (4) greda. U graditeljstvu – tijelo čija je jedna dimenzija velika u usporedbi s drugim dimenzijama i čija je funkcija preuzimanje lateralnih opterećenja (okomitih na veliku dimenziju). beam balance – Westphalova vaga, v. Westphal balance. beam-balanced pumper – pumpni uređaj (njihalica) s uravnoteženjem njihalom (balansirom), v. beam-balanced pumping unit. beam-balanced pumping unit – pumpni uređaj (njihalica) s uravnoteženjem njihalom (balansirom). Pumpni uređaj naftne bušotine s njihalom (balansirom) kod
beam-balanced pumpjack
kojeg su protuutezi za uravnoteženje (teške čelične ploče) smješteni na njihalu, suprotno od klipnih šipki (ušća bušotine). Taj tip uravnoteženja pumpnog uređaja se ponajprije rabi na plitkim bušotinama (na pumpnim uređajima manjih dimenzija). Sinonimi: beam-balanced pumper, beam-balanced pumpjack, beam-counterbalanced pumping unit; v. air-balanced pumping unit, crank-balanced pumping unit. beam-balanced pumpjack – pumpni uređaj (njihalica) s uravnoteženjem njihalom (balansirom), v. beam-balanced pumping unit. beam counterbalance – protuuteg njihala (balansira). Uteg na njihalu pumpnog uređaja (njihalice) naftne bušotine (beam pumping unit) za uravnotežavanje težine kolone klipnih (pumpnih) šipki dubinske pumpe. Sinonim: counterweights. beam-counterbalanced pumping unit – pumpni uređaj (njihalica) s uravnoteženjem njihalom (balansirom), v. beam-balanced pumping unit. beam hanger – vješalica klipne šipke. Dio pumpnog uređaja (njihalice) naftne bušotine (beam pumping unit) koji spaja njihalo (balansir) s prvom klipnom šipkom. beam head – glava njihala (balansira). Kraj njihala pumpnog uređaja (njihalice) naftne bušotine (beam pumping unit) za koji su pričvršćene klipne šipke. beam pump – dubinska pumpa s njihalicom; v. beam pumping unit. beam pumper – pumpni uređaj s njihalom, njihalica, v. beam pumping unit. beam pumping – proizvodnja nafte dubinskim pumpama s klipnim (pumpnim) šipkama, v. sucker-rod pumping. beam pumping production – proizvodnja nafte dubinskim pumpama s klipnim (pumpnim) šipkama, v. sucker-rod pumping. beam pumping unit – pumpni uređaj s njihalom, njihalica. Pumpni uređaj naftne bušotine koji rabi njihalo (balansir) za dizanje i spuštanje kolone klipnih (pumpnih) šipki (sucker-rod string) u kanalu bušotine, čime se aktivira klipna dubinska pumpa za podizanje nafte na površinu. Sastoji se od pogonskog motora (električnog ili benzinskog, prime mover), reduktora (gear, speed reducer), protuutega za uravnoteženje (counterbalance) i drugih konstrukcijskih elemenata (structural members). Tri uobičajena tipa pumpnog uređaja s njihalom su uređaji s rotornim uravnoteženjem (v. crank-balanced pumping unit), pneumatskim uravnoteženjem (v. air-balanced pumping unit) i uravnoteženjem njihalom (v. beam-balanced pumping unit). Sinonimi: beam pumper, pumpjack, rocking-beam pumping unit, rocking-beam pump unit, walking-beam pumping unit, walking-beam pump unit. beam well – bušotina s dubinskom pumpom, v. pumping well. bean (BN) – erupcijska sapnica. Tip sapnice za ograničavanje i regulaciju protoka iz bušotine (proizvodnje bušotine) tijekom njena ispitivanja ili proizvodnje. Različitog su promjera, pa se pri navođenju proizvodnje bušotine obično daje i promjer sapnice. Prema konstrukciji, erupcijske sapnice mogu biti podesive (v. adjustable choke) i nepodesive (v. positive choke), a prema mjestu ugradnje, površinske (v. wellhead choke), dubinske (v. bottomhole choke) i tzv.
87
bearing assembly of rolling cutter bit
olujne sapnice (v. storm choke). Sinonimi: choke, choker, flow bean, flow nipple, flow-plug. bean a well back – smanjiti kapacitet bušotine sapnicom. Smanjiti protok fluida iz bušotine (kapacitet proizvodnje bušotine) regulacijom sapnicom (ugradnjom sapnice manjeg promjera). Sinonimi: bean a well down, bean back. bean a well down – smanjiti kapacitet bušotine sapnicom, v. bean a well back. bean a well up – povećati kapacitet bušotine sapnicom. Povećati protok fluida iz bušotine (kapacitet proizvodnje bušotine) regulacijom sapnicom (ugradnjom sapnice većeg promjera). Sinonim: bean up. bean back – smanjiti kapacitet bušotine sapnicom, v. bean a well back. bean up – povećati kapacitet bušotine sapnicom, v. bean a well up. bearing – ležaj. U strojarstvu – element strojeva, oslonac za drugi element koji rotira, klizi ili oscilira na njemu ili u njemu (npr. za osovine, vratila, njihajne poluge, kotače, remenice, žrvnjeve bušaćih dlijeta). Prema smjeru djelovanja vanjskih sila, ležajevi mogu biti: (a) aksijalni ili uzdužni (aksijalno opterećeni – preuzimaju aksijalne sile, tj. sile koje djeluju u smjeru osi ležaja, axial bearings); (b) radijalni ili poprečni (radijalno opterećeni – preuzimaju radijalne sile, tj. sile koje djeluju okomito na os ležaja, radial bearings), i (c) radijalno-aksijalni ili kombinirani (za istovremeno djelovanje radijalnih i aksijalnih sila). Prema načinu rada, ležajevi se dijele na: (a) valjne ili kotrljajuće (rolling bearings, rolling-contact bearings), i (b) klizne (plain bearings, sliding bearings, journal bearings). Valjni ležaj se obično sastoji od unutarnjeg i vanjskog prstena (inner ring, outer ring), valjnih elemenata (npr. kuglica, valjčića) i kaveza (dio koji valjne elemente drži na određenoj međusobnoj udaljenosti, cage). Prema obliku valjnih elemenata, dijele se na kuglične (ball bearings) i valjkaste (roller bearings), prema broju redova valjnih elemenata na jednoredne (single-row bearings) i dvoredne (doublerow bearings), prema smjeru preuzimanja opterećenja (djelovanja sile) na ležajeve za aksijalna, radijalna i radijalno-aksijalna opterećenja itd. Klizni ležajevi (osim najjednostavnijih jednodijelnih) sastoje se od sljedećih bitnih dijelova – poklopca (bearing cover, bearing cap), postolja ili stopala ležaja (pedestal base, pedestal sole) i blazinice (bearing bush, bearing bushing). Uporišna površina kliznih ležajeva može biti cilindričnog, konusnog ili sferičnog oblika. Rad kliznih ležajeva obavlja se pod uvjetima suhog, graničnog (mješovitog) i tekućeg trenja. Ležajevi za bušaća dlijeta mogu biti klizni, kuglični ili valjkasti, te zabrtvljeni (sealed bearings) ili nezabrtvljeni (nonsealed bearings); v. bearing assembly of rolling cutter bit. bearing assembly of rolling cutter bit – ležajni sklop žrvanjskog bušaćeg dlijeta. Standardni (i najjeftiniji) ležajni sklop se sastoji od: (a) vanjskog valjkastog ležaja (roller-type outer bearing); (b) srednjeg kugličnog ležaja (ball-type intermediate bearing) i, (c) tarnog ležaja (friction-type nose bearing). Vanjski valjkasti ležaj je najviše opterećen i obično se prvi istroši. Srednji kuglični ležaj preuzima ponajprije aksijalna (osna) opterećenja na žrvnjeve. Također služi za držanje žrvnjeva na dlijetu. Tarni ležaj je predviđen za preuzimanje dijela osnih opterećenja nakon što je počelo
bearing cage
habanje kugličnog ležaja (kod dlijeta većeg promjera se rabi kuglični ležaj). U standardnoj izvedbi se svi ležajevi podmazuju bušaćim (isplačnim) fluidom (kada se kao isplačni fluid rabi plin, tada se primjenjuju modificirana dlijeta s prolaznim kanalima koji omogućuju strujanje dijela plina kroz ležajni sklop). Ležajni sklop žrvanjskih dlijeta (koji ima srednju cijenu koštanja) sastoji se od hermetičnih ili zabrtvljenih ležajeva (sealed bearings) s brtvljenjem mašću. S habanjem dlijeta brtvljenje može popustiti i u ležaj može ulaziti bušaći fluid i time ubrzati njegovo habanje. Najnapredniji ležajni sklop (i znatno skuplji) žrvanjskih dlijeta je klizni ležaj (journal bearing). Prednost tog tipa ležaja je u velikom povećanju kontaktne površine preko koje se opterećenje na dlijeto (weight on bit) prenosi na žrvnjeve. Klizni ležajevi zahtijevaju efikasno brtvljenje mašću i specijalni materijal izrade. Iako su dlijeta s kliznim ležajevima znatno skuplja, može se, zbog duljeg trajanja, uštedjeti dio vremena koje bušaće postrojenje troši na operacije spuštanja i izvlačenja bušaćih alatki. bearing cage – kavez ležaja, v. cage, 3. bearing capacity – nosivi kapacitet, nosivost. Maksimalno opterećenje (maximum load) po jedinici površine koje tlo može sigurno izdržati bez pojave slijeganja u njemu; v. ultimate bearing capacity. Beaufort scale – Beaufortova skala. Uvjetna skala koju je predložio britanski admiral F. Beaufort (1806. godine), za vizualnu procjenu sile (brzine) vjetra u stupnjevima prema njegovom djelovanju na predmete na površini. Svjetska meteorološka organizacija je 1963. godine prihvatila skalu od 12 stupnjeva (od nultog stupnja koji odgovara stanju bez vjetra do 12. stupnja koji odgovara uraganu ili orkanu – za veće brzine vjetra su uvedeni stupnjevi od 13 do 17); v. Beaufort wind scale, Beaufort scale of waves. Beaufort scale of waves – Beaufortova skala valova. Hidrometeorološka skala za vizualno utvrđivanje visine valova na otvorenim morima koja je temeljena na Beaufortovoj skali jakosti vjetra (Beaufortovoj skali vjetrova – v. Beaufort wind scale). Skala valova sadržava skup brojčanih oznaka (stupnjeva) od 0 do 9, pri čemu svaka vrijednost (stupanj) odgovara određenoj vrijednosti (stupnju) jakosti (intenziteta) vjetra po Beaufortovoj skali vjetrova i srednjoj visini valova s opisom karakterističnog stanja mora. Karakteristike pojedinih brojčanih oznaka Beaufortove skale valova su: (a) stupanj skale valova 0 (odgovara stupnju jakosti vjetra 0 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava zrcalno mirno (calm, glassy) more – površina mora je mirna i glatka poput zrcala; (b) stupanj skale valova 1 (odgovara stupnjevima jakosti vjetra 1 i 2 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava namreškano (rippled) more – pojavljuju se mali valići (srednje visine do 0,3 metra ili 1 stope), ali bez pjenastih krijesta; (c) stupanj skale valova 2 (odgovara stupnju jakosti vjetra 3 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava mirno (smooth) more – pojavljuju se mali i još uvijek kratki, ali izrazitije formirani valovi (srednje visine od 0,3 do 0,6 metara ili 1 do 2 stope), krijeste imaju staklasti izgled; (d) stupanj skale valova 3 (odgovara stupnju jakosti vjetra 4 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava blago (slight) more – nastaju veći valovi (srednje visine od 0,6 do 1,2 metra ili 2 do 4 stope), na valnim krijestama se pojavljuju mjestimič-
88
Beaufort wind scale
no bjeline (bijeli mačići), čuje se isprekidano šuštanje mora; (e) stupanj skale valova 4 (odgovara stupnju jakosti vjetra 5 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava umjereno (moderate) more – stvaraju se valovi s mnogo bjelina (srednje visine od 1,2 do 2,4 metra ili 4 do 8 stopa), mogućnost prskanja, šum mora nalikuje muklom žamoru; (f ) stupanj skale valova 5 (odgovara stupnju jakosti vjetra 6 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava valovito ili uzburkano (rough) more – valovi (srednje visine od 2,4 do 4 metra ili 8 do 13 stopa) propinju se, bjelina je neprekinuta, pjena s krijesta se katkada otpuhuje kao vodena prašina, čuje se neprekinuti žamor valova; (g) stupanj skale valova 6 (odgovara stupnjevima jakosti vjetra 7 i 8 ili 7, 8, i 9 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava vrlo valovito ili vrlo uzburkano (very rough) more – valovi su visoki (srednje visine od 4 do 6 metara ili 13 do 20 stopa) s velikim bjelinama, pjena se otpuhuje u gustim prugama, počinje valjanje mora, a njegov šum zvuči poput mukle huke; (h) stupanj skale valova 7 (odgovara stupnju jakosti vjetra 10 ili 9 i 10 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava more s visokim valovima ili visoko (high) more – veliki valovi (srednje visine od 6 do 9 metara ili 20 do 30 stopa) propinju se, krijeste valova su duge i pjenušave i neprekidno se ruše, mnogo pjene je otpuhnuto pa morska površina poprima bjeličasti izgled, valovi se teško i udarno valjaju, vidljivost je smanjena; (i) stupanj skale valova 8 (odgovara stupnju jakosti vjetra 11 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava more s vrlo visokim valovima ili vrlo visoko (very high) more – valovi su tako visoki (srednje visine od 9 do 13,5 metara ili 30 do 45 stopa) da brodovi male i srednje veličine povremeno nestaju iz vida, vjetar otpuhuje krijeste, površina mora je potpuno prekrivena gustim prugama pjene, zrak je toliko ispunjen pjenom i morskom prašinom da je vidljivost ozbiljno ograničena, valjanje valova stvara tutnjavu; (j) stupanj skale valova 9 (odgovara stupnju jakosti vjetra 12 na Beaufortovoj skali vjetrova), označava more s izuzetno visokim valovima ili izuzetno visoko (phenomenal) more – valovi (srednje visine preko 13,5 metara ili 45 stopa) uzajamno se križaju iz raznih i nepredvidivih smjerova i katkada se mogu djelomično rušiti, zrak je pun pjene i morske prašine pa je more potpuno bijelo i vidljivost je ozbiljno smanjena. Beaufort scale of winds – Beaufortova skala vjetrova, v. Beaufort wind scale. Beaufort wind force scale – Beaufortova skala jakosti vjetra, v. Beaufort wind scale. Beaufort wind scale – Beaufortova skala vjetrova, Beaufortova skala jakosti (brzine) vjetra. Skala (ljestvica) jakosti (intenziteta) vjetrova (wind scale) koja se primjenjuje u meteorologiji i pomorstvu i predstavlja moderniziranu verziju skale koju je razradio britanski admiral Francis Beaufort početkom 19. stoljeća za potrebe britanske ratne mornarice. Skala je skup brojčanih oznaka (stupnjeva) od 0 do 17 i odgovarajućih raspona vrijednosti brzina vjetra u čvorovima (nautičkim miljama na sat), km/h ili m/s te opisom pojava i djelovanja vjetrova na moru i kopnu. Za praktične svrhe se rabi samo raspon od 0 do 12 (budući da se vrijednosti od 13 do 17 ne mogu vizualno ili na neki drugi način odrediti bez instrumenata; također, vjetrovima u tom rasponu nisu dodijeljeni
beauxite
odgovarajući nazivi). Brojčane oznake jakosti vjetra se u praksi nazivaju boforima – kada se, na primjer, navodi da je brzina vjetra između 41 i 47 čvorova (što odgovara brojčanoj oznaci ili stupnju 9 na Beaufortovoj skali), ta se naznaka opisuje izjavom da «jakost vjetra iznosi 9 bofora». Nazivi vjetrova (koji se razlikuju u pojedinim zemljama) za pojedine Beaufortove brojčane oznake (stupnjeve) u pomorstvu su sljedeći: 0 – tišina (v. calm); 1 – lako gibanje zraka (v. light air); 2 – lahor (v. light breeze); 3 – povjetarac (v. gentle breeze); 4 – umjereni vjetar (v. moderate breeze); 5 – svježi vjetar (v. fresh breeze); 6 – jaki vjetar (v. strong breeze); 7 – umjereni olujni vjetar (v. moderate gale); 8 – svježi olujni vjetar (v. fresh gale); 9 – jaki olujni vjetar (v. strong gale); 10 – oluja (v. whole gale); 11 – jaka oluja, vihor (v. storm); 12 – uragan, orkan (v. hurricane). Slične ili identične nazive imaju vjetrovi na kopnu. Drugi nazivi skale: Beaufort scale of winds, Beaufort wind force scale. beauxite – boksit, v. bauxite. bed – (1) sloj. (a) U stratigrafiji – najmanja formalna litostratigrafska jedinica (formal stratigraphic unit) sedimentnih stijena (najmanja podjela serije stratificiranih stijena) s relativno dobro definiranom gornjom i donjom granicom (razdjelnom plohom između iznad i ispod zalegnutih slojeva) i čija je litologija relativno homogena ili je jedinica sastavljena od sličnih, manjih jedinica. Određenje sloja ili jedinice slojeva kao formalne litostratigrafske jedinice općenito treba ograničiti na jasne (izrazite) slojeve čije je prepoznavanje osobito korisno. Slojevima pješčenjaka zasićenih ugljikovodicima, kao i drugim ekonomski važnim slojevima, na primjer, slojevima ugljena, uobičajeno se daju imena ali takve jedinice i njihovi nazivi obično nisu dio formalne stratigrafske nomenklature. Termin bed se obično rabi sinonimno s terminima layer (v.) i stratum (v.). (b) U geofizici – masa stijena s relativno većim horizontalnim nego vertikalnim pružanjem koja je karakterizirana drugačijim svojstvima od pokrovnih stijena. (c) U tehnici – termin sloj (bed) također se rabi u raznim područjima tehnike, na primjer, sloj adsorbenta (adsorbent bed), sloj katalizatora (catalyst bed), balastni sloj (ballast bed), kapilarni sloj (capillary bed), filtrirajući sloj (filter bed), fluidizirani sloj (fluidized bed), nepomični sloj (static bed) itd. (2) dno. U geomorfologiji – površina na kojoj leži neko vodeno tijelo ili dio kopna prekriven vodama rijeka, jezera ili oceana; dno riječnog korita. Sinonimi: bottom, floor. bedded – stratificiran, uslojen, slojevit. Koji je formiran, raspoređen ili sedimentiran u obliku slojeva ili je građen od slojeva ili se pojavljuje u obliku slojeva. Termin se osobito odnosi na slojevite (uslojene) sedimentne stijene, formaciju ili rudna ležišta i također se primjenjuje za označavanje nesedimentnih tvorevina sa slojevitom građom koja je rezultat uvjeta njihove sedimentacije, na primjer, slojeviti talozi (bedded deposits) vulkanskog tufa (pršinca) koji se izmjenjuju s lavom u konusu stratovulkana; v. stratified, well-bedded. bedded chert – slojeviti (uslojeni, prugasti) čert (rožnac, rožnjak). Krti, čvrsto cementirani (vezani) i ritmički uslojeni čert koji se pojavljuje u površinski široko rasprostranjenim naslagama debelim desetke metara. Sastoji se od jasnih, obično paralelnih slojeva deblji-
89
bedding plane
ne 3 do 5 centimetara koji su odvojeni proslojcima tamnog kremenog šejla ili slojevima siderita. Pretpostavlja se da je većina slojevitih čertova nastala kristalizacijom biogenih opalnih skeleta, na primjer od dijatomeja i radiolarija. beddedness – stratifikacija, slojevitost, v. stratification. beddedness index – indeks stratifikacije (slojevitosti), v. stratification index. bedding – U stratigrafiji – (1) stratifikacija, slojevitost, uslojenost. Građa sedimentnih stijena (sedimentary rocks) koja je karakterizirana postojanjem slojeva ili proslojaka različite debljine, građe i sastava. Opća fizička i strukturna karakteristika rasporeda slojeva i njihovih kontakata u masi stijene, kao što je kosa slojevitost (cross-bedding) ili gradacijska slojevitost (graded bedding). Slojevitost je također opći termin koji označava postojanje slojeva, kao i tako nastalu strukturu i može se primijeniti na slojevitu strukturu i eruptivnih (magmatskih) i metamorfnih stijena. Sinonim: layering; v. stratification. (2) ploha slojevitosti, v. bedding plane. bedding cave – kaverna plohe slojevitosti, v. beddingplane cave. bedding cleavage – klivaž plohe slojevitosti, v. beddingplane cleavage. bedding fault – rasjed po slojevitosti, slojni rasjed. Rasjed čija je ploha paralelna s plohom slojevitosti (bedding plane) komponentnih stijena. Sinonim: bedding-plane fault; v. bedding glide. bedding fissility – cjepivost paralelna slojevitosti. Svojstvo sedimentnih stijena, osobito finozrnastih poput šejla, da se cijepaju više ili manje paralelno sa slojevitošću – cjepivost duž ploha slojevitosti (duž ploha koje se podudaraju sa slojevitošću stijena, bedding planes). Cjepivost paralelna slojevitosti je primarna folijacija koja se formira u sedimentnim stijenama tijekom njihove sedimentacije i kompakcije (zbijanja) i rezultat je paralelnosti pločastih minerala s plohom slojevitosti stijena. bedding glide – navlaka po slojevitosti. Navlaka, gotovo horizontalna, koja se formirala klizanjem stijena po plohi slojevitosti (bedding plane). Sinonim: bedding thrust; v. bedding fault. bedding index – indeks stratifikacije (slojevitosti), v. stratification index. bedding joint – pukotina paralelna slojevitosti. Pukotina u sedimentnim stijenama koja je paralelna s plohom slojevitosti (koja slijedi plohu slojevitosti, bedding plane). Sinonim: bed joint. bedding plane – ploha slojevitosti (uslojavanja, stratifikacije). (1) Ravna ili gotovo ravna površina slojevitosti (v. bedding surface) koja vidljivo razdvaja svaki naredni sloj u stratificiranim (uslojenim, slojanim) stijenama (s jednakim ili različitim litološkim sastavom ili litologijom) od prethodnog ili sljedećeg sloja. Ploha je taloženja (plane of deposition). Plohe slojevitosti označavaju završetak jednog sedimenta i početak drugog različitog karaktera, na primjer, ploha koja razdvaja sloj pješčenjaka od sloja muljnjaka (madstona) što iznad zaliježe i često upućuju na promjene uvjeta sedimentacije i mogu pokazivati razlike u lučenju i boji stijena ili istodobno jedno i drugo. Stijene posjeduju svojstvo lakog lomljenja ili cijepanja duž ploha slojevitosti. (2) Termin koji se obično primjenjuje za bilo koju površinu slojevitosti, čak i
bedding-plane cave
u takvim slučajevima kada je ta površina izrazito savijena ili deformirana nabiranjem. (3) Termin koji se obično rabi za označavanje plohe nesklada (plane of discontinuity), u pravilu plohe slojevitosti, duž koje stijena ima sklonost cijepati se ili lako se odlamati. Sinonim (za sve tri definicije): bedding, bed plane, plane of stratification, stratification plane. bedding-plane cave – kaverna plohe slojevitosti (stratifikacije). Kaverna, obično široka i plosnata, koja nastaje na plohi slojevitosti (stratifikacije) najčešće otapanjem jednog od slojeva. Sinonim: bedding cave. bedding-plane cleavage – klivaž plohe slojevitosti (stratifikacije), paralelni klivaž. Klivaž koji je paralelan s plohom slojevitosti. Sinonimi: bedding cleavage, parallel cleavage: v. axial-plane cleavage. bedding-plane fault – rasjed po slojevitosti, v. bedding fault. bedding-plane parting – lučenje po plohi slojevitosti (stratifikacije). Lučenje (v. parting) ili površina razdjela (separacije) duž plohe slojevitosti (bedding plane) ili između susjednih slojeva. bedding-plane sag – uleknuće plohe slojevitosti (stratifikacije). Uleknuti i poremećeni slojevi ili lamine tufa (pršinca) ili drugih taloga u koje je pao vulkanski blok ili bomba. Sinonim: bomb sag. bedding-plane slide – odronjavanje paralelno plohi slojevitosti (stratifikacije). Podmorsko odronjavanje stijena (submarine slide) pri kojem se stijenska masa kreće više ili manje netaknuta duž ravne površine klizanja (slip surface) koja je paralelna sa slojevitošću (bez rotacije u suprotnom smjeru). bedding-plane slip – klizanje paralelno plohi slojevitosti (stratifikacije). Pomicanje slojeva sedimentnih stijena duž ploha slojevitosti tijekom nabiranja koje dovodi do disharmonijskog nabiranja (v. disharmonic folding) i, u krajnjem obliku, do dekolmana (v. décollement). Sinonim: flexural slip. bedding-plane voids – međuslojne pore. Tip primarne poroznosti. Pore koncentrirane paralelno plohama slojevitosti (bedding planes). Nastale su zbog razlike istaloženih sedimenata, veličine i rasporeda čestica i sredina sedimentacije; v. porosity, primary porosity. bedding surface – površina slojevitosti (stratifikacije). Površina koja se obično vidljivo razlikuje (koja je lako prepoznatljiva) u naslazi stratificiranih (slojevitih, uslojenih) stijena i čini ishodišnu površinu sedimentacije (original surface of deposition) – površina razdjela ili kontakta između dvaju susjednih slojeva sedimentne stijene. Ako je površina slojevitosti više-manje pravilna ili gotovo ravna, tada se naziva plohom slojevitosti ili plohom stratifikacije (v. bedding plane). bedding thrust – navlaka po slojevitosti, v. bedding glide bed joint – pukotina slojevitosti, v. bedding joint. bed load, bedload – transportirani sedimentni materijal u koritu. Dio ukupnog transportiranog riječnog sedimentnog materijala (total stream load) koji se premješta po dnu riječnog korita ili neposredno iznad njega, na primjer, veće ili teže čestice (blokovi, valutice, šljunak) transportirane vučenjem ili saltacijom duž dna; dio transportiranog sedimentnog materijala koji nije kontinuirano u suspendiranom ili otopljenom stanju. Sinonim: bottom load; v. bed-material load, contact load, saltation load.
90
belemnoids (Belemnoidea)
bed-material load – transportirani sedimentni materijal dna korita. Dio ukupne količine transportiranog sedimentnog materijala u rijeci (total sediment load of a stream) koji se sastoji od čestica svih veličina što se nalaze u dovoljnoj količini u materijalu dna korita. Taj sedimentni materijal je grublji (krupniji) dio transportiranog materijala ili dio materijala koji se najteže transportira tekućom vodom. Sinonim: bottom-bed load; v. bed load, wash load. bed plane – ploha slojevitosti, v. bedding plane. bedrock, bed rock – temeljna stijena. Opći termin za označavanje stijene, obično velike tvrdoće, koja zaliježe ispod tla ili drugog nekonsolidiranog (nevezanog) površinskog materijala (britanski sinonim pridjevnog oblika je solid, kao solid rock. behind-pipe reserves – neiskorištavane rezerve otkrivene bušenjem. Rezerve sirove nafte i prirodnog plina koje su otkrivene (utvrđene) bušenjem ali se nikada nisu iskorištavale. Pojam se obično odnosi na guste formacije niske permeabilnosti čije iskorištavanje u danom frenutku nije ekonomično (s povećanom potražnjom za naftom i porastom njene cijene, međutim, mogu postati u budućnosti zanimljive za proizvodnju). Iskorištavanje tih rezervi je predviđeno postojećim bušotinama (uz radove njihova preopremanja). Klasificiraju se kao dokazane razrađene neiskorištavane rezerve (v. proved developed nonproducing reserves). Sinonimi: proved behind-pipe reserves, proven behind-pipe reserves, reserves behind pipe. behind the pipe – otkriveno bušenjem. U doslovnom prijevodu iza zaštitne kolone. Pojam označava rezerve sirove nafte ili prirodnog plina koji su u bušotini izolirani zaštitnom kolonom, tj. naftna ili plinska ležišta koja su raskrivena bušotinom ali se nisu iskorištavala (bušotina proizvodi ili je proizvodila iz drugih ležišta). Obično se odnosi na guste formacije niske permeabilnosti koje se, iako su utvrđene, ne iskorištavaju zbog neekonomične proizvodnje. Međutim, u slučaju nestašice nafte i njene visoke cijene, mnoge od tih formacija mogu postati zanimljive za proizvodnju; v. behind-pipe reserves. belching – pulzirajuće (periodičko) eruptiranje bušotine. Izraz u žargonu, sinonim termina flowing by heads ili heading flow (v.). belching well – pulzirajuće (periodički) eruptirajuća bušotina, v. belching. B electrode – B elektroda. U elektrokarotaži – povratna strujna elektroda sonde za otporsku elektrokarotažu (strujna elektroda uzemljena na površini). belemnites (Belemnitida) – belemniti. Izumrli red cefalopoda (glavonožaca, cephalopods). Karakterizirani su dobro razvijenim unutarnjim skeletom (internal shell) koji se sastoji od rostruma (guard), fragmokona (phragmocone) i izduženog proostrakuma (proostracum)u obliku mača. Tijelo belemnita je imalo deset krakova (arms), a na svakom kraku dvostruki red kukica (arm hooks). Provodni fosili (guide fossils). Stratigrafska rasprostranjenost: karbon-eocen. belemnoids (Belemnoidea) – belemnoidi. Opći termin za označavanje svih cefalopoda dibranhijata (glavonožaca dvoškržnjaka, coleoids, dibranchiates) koji uključuju, osim belemnita (belemnites), forme s trodijelnim proostrakumom (tripartite proostracum) i također forme sa životnom komorom (living chamber)
belling tool
i tentakulima (tentacles) bez kukica na krakovima (arm hooks). Provodni fosili (guide fossils). Stratigrafska rasprostranjenost: mississippi-eocen. belling tool – alatka za zvonoliko proširivanje kanala bušotine. U procesu bušenja – tip alatke za proširivanje bušotine (underreamer) koja se primjenjuje za proširivanje njena kanala na nivou produktivne zone. Opremljena je raširivim režućim krakovima koji izrezuju zvonoliku šupljinu na dnu bušotine neposredno ispod kolone uzlaznih cijevi ili eksploatacijske zaštitne kolone. bell nipple – izljevna cijev ušća bušotine. Naprava s proširenim (zvonolikim) vrhom koja se rabi za pričvršćivanje površinskih fitinga glave zaštitne kolone (casinghead) za kolonu zaštitnih cijevi bušotine. Na jednom kraju ima navoje za navrtanje na zaštitnu kolonu. Primjenjuje se iznad protuerupcijskog uređaja (preventera, blowout preventer) ili kolone uronjene stojke (marine riser) za vođenje bušaćih alatki u bušotinu. Opremljena je vodom povratnih fluida (return line) za usmjeravanje njihova strujanja (cirkulacije) na vibracijska sita i priključkom za punjenje bušotine. Sinonimi: flow nipple, mud riser. bellows – mijeh. Tlačno osjetilni element ventila (zaklopca) plinskog lifta (gas lift valve). Rastezanjem i stlačivanjem izvršava sličnu funkciju kao membrana (dijafragma) ventila. Osigurava površinu za djelovanje tlaka na ventil i pomicanje vretena ventila. bellows-sealed valve – ventil s brtvljenjem mijehom. Ventil s metalnim mijehovima pričvršćenim na njegovu stablu koji se šire i skupljaju kada se stablo kreće gore-dolje, odnosno, kada se ventil otvara i zatvara. Primjenjuje se na cjevovodima za transport pare, kemikalija ili drugih korozivnih tekućina. bellows-type gas meter – protočno plinsko mjerilo s mijehovima. Uobičajeni tip mjerila proizvodnje plina koje rabi dva mijeha za mjerenje diferencijalnog tlaka duž prigušnice. Mjedeni mijehovi se šire i stežu pod utjecajem tlaka i aktiviraju diferencijalno pero. Statično pero se pomiče Bourdonovom cijevi, a dijagram satnim mehanizmom. bell-shaped distribution – normalna (Gaussova) razdioba (distribucija), v. normal distribution. bell socket – zvono za hvatanje, v. fishing bell. belly band – sigurnosni pojas. U tehnici bušenja – pojas pričvršćen za osigurano uže koji nose članovi posade bušaćeg postrojenja (garniture) pri radu na visokim ili opasnim mjestima na postrojenju. Sinonim: belly buster. belly buster – sigurnosni pojas, v. belly band. belt – (1) remen. U strojarstvu – fleksibilni pojas za prijenos snage ili gibanja između dviju remenica. (2) pojas. U ekologiji – (a) Visinski pojas ili zona vegetacije od osnovice planine do njena vrha. (b) Pojas ili zona bentoske vegetacije od nivoa mora do oceanskih dubina. belt-drive pumping unit – pumpni uređaj (njihalica) s remenskim prijenosnikom. Pumpni uređaj naftne bušotine koji rabi remenski prijenosnik (umjesto reduktora) za smanjenje brzine i prijenos snage od pogonskog motora na dubinsku pumpu. Beltian – belt. Približni ekvivalent rifeja (v. Riphean). Beltian orogeny – beltska orogeneza. Vjerojatna orogeneza koncem pretkambrija u zapadnom dijelu Sjeverne Amerike koja se bazira na neskladnim od-
91
bending moment
nosima između serije Belt (Belt Series) i kambrijskim stijenama u sjeverozapadnoj Montani. Postojanje orogeneze u to pretpostavljeno vrijeme izaziva sumnju – slojevi koji prekrivaju stijene serije Belt su srednjokambrijske starosti ili mlađi, dok je starost same serije Belt znatno veća od 900 milijuna godina (kako je danas utvrđeno radiometrijskim datiranjem). Osim toga, te su stijene dalje prema zapadu neskladno prekrivene debelim sekvencijama (naslagama) mlađih pretkambrijskih slojeva. belt of cementation – zona cementacije, v. zone of cementation. belt of soil moisture – pojas vlage (vlažnosti, vode) tla, v. belt of soil water. belt of soil water – pojas vode (vlage, vlažnosti) tla. Gornji dio zone aeracije ili prozračne zone (v. zone of aeration) koja je odozgo ograničena površinom zemlje (tla) a odozdo srednjim pojasom (dijelom zone aeracije koji se nalazi između zone vode tla i kapilarnog obruba – v. intermediate belt). U pojasu vode ili vlage tla se nalazi korijenje bilja i voda (vlaga) neophodna za rast bilja. Sinonimi: belt of soil moisture, discrete-film zone, soil-water belt, soil-water zone, zone of soil water. belt of weathering – zona trošenja (raspadanja), v. zone of weathering. bench – (1) izbočina, benč. U geologiji – (a) plažna platforma, v. wave-cut bench. (b) Gotovo horizontalna platforma koja se nalazi približno na nivou maksimalno visoke vode na strani umjetnog nasipa okrenutoj prema oceanu. (2) terasa. U geomorfologiji – dugački, uski i gotovo horizontalni ili blago nagnuti pojas ili platforma građeni od zemlje ili stijena i obrubljeni strmijim padinama odozdo i odozgo. Nastaje diferencijalnom erozijom stijena različite otpornosti ili pri promjeni baze erozije. Također, mala terasa ili terasasta platforma koja remeti kontinuitet padine i također erodirana površina temeljnih stijena između bokova (stijenki) doline. Termin se katkada rabi za označavanje oblika reljefa koji su nastali kao posljedica erozije tvrdih stijena, za razliku od oblika reljefa (poput terase – v. terrace) nastalih na nekonsolidiranim (nevezanim) materijalima. benchmark crude (crude oil) – etalonska (bazna, referentna) sirova nafta, v. marker crude oil. benchmark price of crude oil – cijena etalonske (referentne) sirove nafte, v. marker crude oil price. bend – okuka, zavoj. (1) Zakrivljenost ili savijanje korita ili toka rijeka koji se još nisu razvili u meandar. Također, dio (područje) kopna koji je djelomično okružen okukom ili meandrom. (2) Zakrivljeni dio jezera, uvale ili obalne linije. bend folding – lažno nabiranje, v. false folding. bend gliding – klizanje po savijenim plohama. U geologiji – klizanje materijala po plohama koje su savijene oko neke osi. Obično se odnosi na klizanje u sićušnim razmjerima, ali se također može odnositi na klizanje po plohama slojevitosti (stratifikacije) ili drugim plohama tijekom nabiranja pri klizanju i savijanju (flexural slip folding). bending forces – sile savijanja, savojne sile. U geologiji – sile koje djeluju okomito na slojeve sedimentnih stijena. bending moment – moment savijanja. U procesu bušenja – moment sila koji nastoji saviti kolonu bušaćih
bending of strata
alatki (drill string) ili kruti alat (dubinski bušaći sklop – bottom-hole assembly), v. bending stress. bending of strata – savijanje slojeva, v. folding. bending-strength ratio – koeficijent čvrstoće na savijanje. Odnos (omjer) polarnih momenata inercije (tromosti) ženskog (unutarnjeg) i muškog (vanjskog) navoja spoja u kritičnim presjecima (presjecima u kojima najčešće dolazi do loma navojnog spoja). bending stress – naprezanje savijanja, savojno naprezanje. U procesu bušenja – naprezanje kojem je podvrgnuta bušaća šipka kada dolazi do njena izvijanja pri čemu je svaki poprečni presjek šipke podvrgnut djelovanju momenta savijanja (bending moment) koje na jednoj strani šipke stvara vlačno naprezanje (tensile stress), a na drugoj strani tlačno naprezanje (compressive stress). Kako bušaća šipka rotira, dolazi do obrata tih naprezanja što, prema tome, može uzrokovati zamor materijala. benthic – bentoski, bentosni. Koji pripada ili živi na dnu ili na najvećim dubinama velikog vodenog tijela, koji se odnosi na bentos (v. benthos) i životnu sredinu bentosa. Sinonim: benthonic, demersal. benthic organisms – bentoski organizmi, bentos, v. benthos, 1. benthogene – bentogen. Termin koji označava sedimente nastale ili nakupljanjem izumrlih bentosnih biljaka i životinja ili kemijskom precipitacijom na morskom dnu. benthonic – bentoski, bentosni, v. benthic. benthonic organisms – bentoski organizmi, bentos, v. benthos, 1. benthos – (1) bentos, bentoski organizmi. U ekologiji – skupni naziv za sve sedentarne (sjedilačke) životinjske i biljne organizme koji žive na morskom ili oceanskom dnu ili u sedimentima na dnu. U bentos mogu biti uključene i neke vrste riba koje su tijesno s njime povezane. Sinonimi: benthic organisms, benthonic organisms. (2) bentos. U oceanografiji – dno ili najdublji dio mora ili oceana. bentonite – bentonit. (1) Meka, plastična i porozna stijena svijetle boje koja je uglavnom sastavljena od vrlo sitnih minerala gline iz skupine monmorijonita (smektita, montmorillonite group, smectite group) s primjesom koloidnog silicij-dioksida. Nastaje devitrifikacijom i pratećom kemijskom alteracijom (mijenjanjem) staklastog eruptivnog materijala – obično tufa (pršinca) ili vulkanskog pepela. često sadrži akcesorna kristalna zrna koja su prvobitno bila fenokristali u matičnoj stijeni. Boja bentonita varira od bijele do svjetlozelene i svjetloplave kada je svjež i postupno se mijenja u žutu, crvenu ili smeđu nakon trošenja (raspadanja). Opipa je masna i sapunasta, zrnatost se ne osjeća. Bentonit obično posjeduje sposobnost (svojstvo) apsorbiranja velikih količina vode što je praćeno znatnim povećanjem njegova volumena (oko osam puta). Termin bentonite je prvi puta bio davno primijenjen kao zamjena za termin taylorite (tejlorit) koji se rabio za označavanje sedimenata gline kredne starosti u formaciji Benton (istočni Wyoming, SAD). Sinonimi: amargosite, mineral soap, soap clay, volcanic clay. (2) Komercijalni termin koji se primjenjuje za označavanje bilo kojeg ležišta šareno obojene gline (osobito ležišta bentonita) koja sadrži montmorillonit (smektit) kao glavni mineral, posjeduje vrlo veliku ukupnu specifičnu površinu i
92
berg
karakterizirana je ili sposobnošću bubrenja u vodi ili svojstvom da se može gasiti i aktivirati kiselinom te se uglavnom rabi za pripravljanje isplaka. (3) Opći termin koji se primjenjuje za označavanje svakog tipa gline sastavljene pretežito od glinenog minerala smektita koji određuje njena fizikalna svojstva. bentonite drilling mud – bentonitska isplaka (bušaća isplaka), v. drilling mud. bentonite mud – bentonitska isplaka (bušaća isplaka), v. drilling mud. bentonite yield – prinos bentonita (gline), v. clay yield. bentonitic arkose – bentonitska arkoza. Vrsta stijene, pjeskoviti vulkanski pepeo (sandy volcanic ash) koji sadrži manje od 25% minerala bentonitske gline; v. arkosic bentonite. bent sub – kosi prijelaznik. U procesu bušenja – prijelaznik za skretanje (promjenu smjera, odnosno otklanjanje smjera od vertikale) kanala bušotine pri orijentiranom (koso usmjerenom) bušenju. Postavlja se u bušaću kolonu (kolonu bušaćih alatki, drillstring) iznad dubinskog isplačnog motora (downhole mud motor) ili turbine (turbine motor), odnosno između najdonje teške šipke (drill collar) i motora. Kut otklona prijelaznika varira od 1,5 do 3 stupnja i više i može biti konstantan (fixed-angle bent sub) ili promjenljiv (podesiv) tijekom bušenja (adjustable bent sub). Primjenom prijelaznika s podesivim kutom otklona se uštedi na vremenu spuštanja i izvlačenja (vađenja) bušaće kolone radi zamjene prijelaznika sa stalnim kutom otklona kada je to potrebno. Kosi prijelaznik se također može rabiti kao dio kolone alatki za instrumentaciju (fishing string), za usmjeravanje alatke za hvatanje pod pravilnim kutom prema predmetu koji treba izvaditi iz bušotine. Sinonimi: angle sub, crooked sub, offset sub. benzene – benzen, benzol. Najjednostavniji aromatski ugljikovodik i prvi član homolognog reda aromatskih ugljikovodika. Bezbojna, lakohlapljiva i zapaljiva tekućina. U benzenu je utvrđena struktura u obliku nezasićenog zatvorenog prstena poznata pod nazivom benzenski prsten (sa šest ugljikovih atoma, benzene ring). Benzen se nalazi u svim sirovim naftama (osim izvjetrelih). Sinonim: benzol. benzene hydrocarbons – ugljikovodici benzolovog (aromatskog) reda, benzeni, aromati, v. aromatics. benzene series of hydrocarbons – benzenski niz ugljikovodika. Skupina tekućih i čvrstih (krutih) aromatskih ugljikovodika (v. aromatics) koji sadrže benzenski (benzolov) prsten. U skupinu spadaju benzen (najjednostavniji član niza) i njegovi homolozi. benzol – (1) benzol, benzen, v. benzene. (2) benzol. Komercijalni (trgovački) oblik benzena koji se sastoji najmanje od 80% benzena ali također sadrži njegove homologe – toluol i ksilol. Berea Sandstone – pješčenjak Berea. Tip pješčenjaka građenog od kvarcnog pijeska i pretežito od zrna veličine (promjera) čestice pijeska vezanih silicij-dioksidom. Zasićen je naftom i vodom i zaliježe kao bazični član misisipija (Mississippian) u američkim saveznim državama Ohio i Michigan. Zbog relativno visoke poroznosti i permeabilnosti dobra je ležišna stijena. Uzorci pješčenjaka Berea se već 30 godina široko rabe u naftnoj industriji za razna laboratorijska istraživanja. berg – ledeni brijeg, v. iceberg.
berm
berm – pješčana greda, berm. U geologiji – niska, nekontinuirana, gotovo horizontalna ili prema kopnu blago nagnuta pješčana izbočina ili uska pješčana terasa na stražnjem žalu, formirane od materijala donesenog i nataloženog olujnim valovima. Neki pješčani žali nemaju pješčane grede, dok drugi mogu imati jednu ili nekoliko. Sinonimi: backshore, backshore terrace, beach berm. berm crest – greben pješčane grede, greben berma. Vanjski ili prema strani mora okrenuti rub (granica) pješčane grede (berma) i obično njen najviši dio na žalu (plaži), linija presjecišta dviju greda ili grede i prednjeg žala. Greben pješčane grede koja je najbliža moru, razdvaja prednji žal od stražnjeg. Sinonimi: berm edge, crest; v. beach crest, berm. berm edge – greben pješčane grede, v. berm crest. bernstein – jantar, v. amber, 1. Berriasian, Berriasian stage – berijas, berrias. Stratigrafski kat najdonjeg dijela donje krede (lowermost Lower Cretaceous) u Europi – iznad jurskog kata titon-gornja volga (Tithonian-Upper Volgian), a ispod valendisa (Valanginian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 135 do 131 (ili 140 do 135) milijun godina. beryllium-10 age method – berilijeva metoda datiranja. Metoda datiranja ili određivanja geološke starosti koja se bazira na mjerenju aktivnosti berilija-10 (vrijeme poluraspada ili poluživot je 1,5 milijuna godina). Primjenjuje se za datiranje dubokomorskih sedimenata (deep-sea sediments) i određivanje brzina sedimentacije (sedimentation rates). beta – beta. (1) U mineralogiji – prefiks koji označava jedan od dvaju ili više uzajamno tijesno povezanih minerala i opisuje njegova posebna fizička svojstva (osobito polimorfna modifikacija). Prefiksom beta se osobito označava mineral koji je stabilan pri temperaturi između temperatura karakterističnih za njegovu alfa i gama polimorfnu modifikaciju – na primjer, beta-kristobalit koji je visokotemperaturna kubična polimorfna modifikacija kristobalita. Neki se mineralozi, međutim, pridržavaju suprotne konvencije, tj rabe prefiks beta u obratnom smislu – za označavanje niskotemperaturne faze, na primjer, beta-karnegit, triklinska faza karnegita koja se formira iz alfa-karnegita pri temperaturama nižim od 690 °C; v. alpha, gamma. (2) U kristalografiji – (a) Srednji indeks refrakcije (loma) u dvoosnim kristalima. (b) Kut između kristalografskih osi a i c.; v. alpha, gamma. Beta model – Beta («black oil») model, v. black-oil model. beta quartz – beta-kvarc, visokotemperaturni kvarc. Polimorfna modifikacija kvarca koja je stabilna pri temperaturama od 573 °C do 870 °C i ima jednu vertikalnu os simetrije 6. reda i šest horizontalnih osi simetrije 2. reda te niži indeks refrakcije (loma) i manji dvolom od alfa-kvarca. Sreće se u obliku fenokristala u kvarcnim porfirima, pisanom granitu i granitnim pegmatitima. Sinonim: high quartz BHA – dubinski bušaći sklop (sklop bušaćih alatki). Skraćenica termina bottomhole assembly (v.). BHC sonic log – kompenzirana akustička (zvučna) karotaža, v. borehole compensated acoustilog. Biarritzian – bijaric, biarritz. Stratigrafski kat gornjeg dijela srednjeg eocena (upper Middle Eocene) u Europi, u biti ekvivalent bartona (Bartonian).
93
Bingham plastic fluid
biaxial – dvoosan. U kristalografiji – termin koji označava kristale s dvije optičke osi (optički dvoosne kristale) i tri indeksa refrakcije (loma), na primjer kristale monoklinske, triklinske i rompske singonije. biaxial stress – dvoosno naprezanje. Stanje u kojem postoje tri uzajamno okomita glavna naprezanja – dva djeluju u istoj ravnini, a treće naprezanje je jednako nuli. bicone bit – dvožrvanjsko bušaće dlijeto, v. two-cone drilling bit. bifurcation – (1) bifurkacija, račvanje. Grananje ili razdvajanje potoka na dva dijela. (2) odvojak, račva. Grana potoka formirana bifurkacijom (račvanjem). big-eye (big-eyed) bit – bušaće dlijeto s ekscentričnom mlaznicom. Dlijeto za rotacijsko bušenje (rotary drill bit) s jednom mlaznicom čiji je promjer veći od promjera ostalih mlaznica. Primjenjuje se za skretanje smjera kanala bušotine hidrauličkim djelovanjem struje (mlaza) bušaće isplake. big hole – bušotina velikog promjera. Bušotina u koju se ugrađuje zaštitna kolona (kolona zaštitnih cijevi, casing) promjera većeg od 10 inča (25,4 cm). big dole drilling – bušenje velikim promjerom, v. big hole. Biharian – bihar. Stratigrafski kat srednjeg kvartara (Middle Quaternary) u Europi – iznad vilafranka (Villafranchian), a ispod olderburga (Olderburgian). bimodal distribution – bimodalna distribucija (razdioba). Distribucija (razdioba) frekvencije karakterizirana s dva lokalizirana moda (područja), od kojih svaki ima višu frekvenciju događaja od drugih neposredno susjednih individuuma ili razreda (klasa); v. polymodal distribution. bimodal sediment – bimodalni sediment. Sediment čija distribucija veličine čestica ima dva maksimuma, na primjer,, krupni aluvijalni šljunci. binary sediment – binarni sediment. Sediment koji se sastoji od smjese dviju komponenata ili krajnjih članova, na primjer sediment sastavljen od jedne klastične komponente (takve kao što je kvarc) i od jedne kemijske komponente (kao što je kalcit) ili agregat (smjesa) koji sadrži pijesak i šljunak. binary system – binarni (dvojni) sustav. Svaki sustav koji sadrži dvije glavne komponente, na primjer, sustav s magnezij-oksidom i silicij-dioksidom. binder – cement, vezivo, vezivna masa. U geologiji – materijal koji proizvodi cementaciju (vezivanje) nekonsolidiranih (rastresitih, rahlih) sedimenata, na primjer, mineralni cement (vezivo) koji se precipitirao u pornom prostoru između zrna (u međuzrnskim porama) i drži zrna zajedno ili primarni glinoviti matriks (materijal) koji ispunjava šupljine između zrna. bindstone – bindston. Tip rifogene stijene (v. reef rock) ili baundstona (v. boundstone) sastavljenih od lisnatih kolonija koje okoravaju (inkrustiraju) velike fragmente fosila ili finije sedimente formirajući slojevitu masu (djelomično skeletnu, a djelomično bioklastičnu); v. coverstone, cruststone. Bingham plastic fluid – Binghamov plastični fluid. Nenewtonski fluid (non-Newtonian fluid) koji ne struji dok se ne primijeni tlak ili smično naprezanje (shear stress) jednaki granici tečenja (yield point). Nakon što je postignuta granica tečenja, naprezanje i deformacija su linearni s konstantnom plastičnom viskoznošću. Primjer Binghamova plastičnog fluida je bušaća
binodal curve
isplaka (drilling mud) za razliku od newtonskih fluida, kao što su voda i sirova nafta (crude oil). binodal curve – binodalna krivulja. Krivulja na trojnom (ternarnom) dijagramu faznog stanja koja odvaja jednofazno područje od dvofaznog; v. ternary diagram. bioaccumulated limestone – organogeni vapnenac (vapnenjak). Tip vapnenca koji se uglavnom sastoji od ljuštura i drugog fosilnog materijala od ostataka priraslih (sesilnih), ali ne i kolonijskih organizama i većinom je akumuliran na mjestu formiranja. Karakteriziran je obiljem nezdrobljenih i nesortiranih fosila i različitih organskih komponenata (spojeva) te neznatnim sadržajem finozrnastog matriksa; v. bioconstructed limestone. biocalcarenite – biokalkarenit. Kalkarenit (v. calcarenite) koji sadrži obilje fosila ili fragmenata fosila, na primjer, krinoidni vapnenac (crinoidal limestone). biocalcilite – biokalcilit, v. biocalcilyte. biocalcilutite – biokalcilutit. Kalcilutit (v. calcilutite) koji sadrži obilje fosila ili fragmenata fosila. biocalcilyte – biokalcilit. Vapnenačka biogena klastična (organogeno-klastična) stijena, kao što su koraljni grebenski vapnenac ili ljušturasti (školjkasti) vapnenac ili vapneni mulj. Suvremeni oblik termina: biocalcilite. biocalcirudite – biokalcirudit. Kalcirudit (v. calcirudite) koji sadrži obilje fosila ili fragmenata fosila. biocalcisiltite – biokalcisiltit. Kalcisiltit (v. calcisiltite) koji sadrži obilje fosila ili fragmenata fosila. biocenose, biocenosis – biocenoza, v. biocoenose. biochemicak oxygen demand (BOD) – biokemijska potrošnja kisika. Količina kisika (mjerena u dijelovima na milijun – ppm) koju aerobni mikroorganizmi apsorbiraju iz vodene sredine bogate organskim materijalom i koja se potroši u procesu izmjene tvari. Sinonim: biological oxygen demand; v. chemical oxygen demand. biochemical rock – biokemijska stijena. Sedimentna stijena (sedimentary rock) koja nastaje posredno ili neposredno djelovanjem kemijskih procesa i aktivnošću živih organizama, na primjer, bakterijske željezne rude (bacterial iron ores) i neki vapnenci (limestones). biochronologic unit – biokronološka jedinica. (1) Vremenska podjela napravljena na bazi biostratigrafskih ili vjerodostojnih paleontoloških podataka, jedinica geološkog vremena (geokronološka jedinica, geologic-time unit) tijekom koje se odvijala sedimentacija stijena koje pripadaju jednoj biostratigrafskoj jedinici (biostratigraphic unit). Primjeri uključuju period koji odgovara određenoj biostratigrafskoj zoni (biostratigraphic zone) i biokron (ukupno vrijeme predstavljeno biozonom, biochron) ekvivalentan kronostratigrafskoj biozoni (time-stratigraphic biozone). (2) Termin koji se rabi kao zamjena za termine biostratigrafska i kronostratigrafska jedinica (biostratigraphic unit, time-stratigraphic unit ) za označavanje jedinice stijena (rock unit) tipskog lokaliteta definirane suglasnošću između specijalista na bazi onih podataka za vremensku korelaciju koji su sadržani u stijenama i koji su praktično geokronološki dragocjeni fosili. Biokronološka jedinica je kronostratigrafska jedinica (jedinica kronostratigrafske skale) koja se razmatra kao biostratigrafska jedinica.
94
biodegradation
biochronology – biokronologija. Dio geokronologije (v. geochronology) koji se osniva na relativnom datiranju (određivanju relativne starosti, relative dating) geoloških procesa (zbivanja) biostratigrafskim ili paleontološkim metodama ili dokazima, na primjer, izučavanjem uzajamnih odnosa geološkog vremena i evolucije (razvoja) organskog svijeta; v. orthochronology, parachronology. biochronostratigraphic unit – biokronostratigrafska jedinica. Termin za označavanje kronostratigrafske jedinice (v. chronostratigraphic unit) koja je izdvojena na bazi izučavanja ostataka fosila (na bazi fosilnih dokaza). biochronozone – biokronozona. Kronozona (v. chronozone) koja se bazira na biostratigrafskoj jedinici (v. biostratigraphic unit); v. lithochronozone. biocide – biocid, baktericid, v. bactericide. bioclast – bioklast. (1) Jedinični fragment fosila. (2) Materijal koji je nastao od potporne (noseće) ili zaštitne strukture životinja ili biljaka neovisno o tome je li čitav ili fragmentiran. bioclastic rock – bioklastična stijena. (1) Stijena koja se uglavnom sastoji od fragmenata (odlomaka) nastalih razaranjem otprije postojećih stijena, njihovim mrvljenjem ili preradom djelovanjem živih organizama (poput korijenja biljaka ili glista). Stijena se ne mora obvezno sastojati od organskog materijala. Termin također obuhvaća tzv. umjetne stijene, kao što su cement i beton. (2) Sedimentna stijena koja se sastoji od fragmentiranih ili zdrobljenih ostataka organizama, na primjer, vapnenac građen od fragmenata ljuštura; v. biogenic rock. biocoenose, biocoenosis – biocenoza, biološka asocijacija, životna zajednica. (1) Skup (skupina) organizama (biljnih i životinjskih) koji žive kao jedna zajednica – tijesno povezani jedan s drugim na određenom biotopu (staništu) – i formiraju prirodnu ekološku jedinicu (zajednicu). Drugi oblici pisanja termina: biocenose, biocenosis. (2) Skup ostataka fosila nađenih na istom mjestu na kojem su ti organizmi živjeli. Sinonim: life assemblage. bioconstructed limestone – organogeni grebenski vapnenac (vapnenjak). Tip vapnenca koji se sastoji uglavnom od materijala nastalog životnom djelatnošću kolonijskih i pridnenih organizama (organizama kao što su alge, koralji, briozoi i stromatoporoidi). Organizmi grade trodimenzijske skeletne tvorevine; v. bioaccumulated limestone. biocorrelation – biokorelacija. Prikazivanje sličnosti sadržaja fosila i biostratigrafskog položaja između geoloških jedinica; v. chronocorrelation, lithologic correlation. biodegradable drilling fluid – biorazgradivi bušaći (isplačni) fluid. Ekološki prihvatljivi bušaći (isplačni) fluid koji se rabi za bušenje na moru (odobalno bušenje, offshore drilling). Baza fluida je ester deriviran iz biljnog ulja. Posjeduje svojstva podmazivanja i stabilizacije šejla, kao i bušaći fluid na bazi mineralnog ulja (mineral-oil based drilling fluid). biodegradation – (1) biološka (bakterijska) razgradnja sirove nafte. Djelovanje aerobnih bakterija (katkada i anaerobnih) koje rezultira teškom i vrlo viskoznom naftom. Bakterije djeluju u prvom redu na normalne alkane. (2) biološka (bakterijska) razgradnja polimera, v. polymer biodegradation.
biodegradation of crude oil
biodegradation of crude oil – biološka (bakterijska) razgradnja sirove nafte, v. biodegradation, 1. bioerosion – bioerozija. Erozija (uklanjanje) konsolidiranog mineralnog ili litičnog (kamenog) supstrata neposrednom djelatnošću organizama. biofacies – biofacijes, biološki facijes. (1) Potpodjela stratigrafske jedinice (stratigraphic unit) koja se razlikuje od susjednih potpodjela na bazi njenih fosila (fosilne faune i flore) neovisno o nebiološkim osobitostima (naročito o litologiji). Na primjer, biofacijes je sedimentno tijelo ili masa stijena što su izdvojeni po takvim karakteristikama koje nisu povezane s litologijom, kao što su taksonomska identičnost fosila ili uvjeti njihova prebivališta. (2) Termin koji se primjenjuje za označavanje lateralnih promjena paleontoloških karakteristika stratigrafskih jedinica – u tom slučaju biofacijes izražava biološki aspekt ili karakter (prirodu) fosila koje sadrže različiti facijesi neke stratigrafske jedinice i smatra se izrazom lokalnih bioloških uvjeta. Biofacijes se također definira kao skup bioloških karakteristika sedimenata. (3) Određena zajednica (asocijacija) organizama (životinjskih ili biljnih ili i jednih i drugih zajedno) koja je formirana pod jednim skupom uvjeta sredine u usporedbi s drugom asocijacijom formiranom u isto vrijeme, ali pod različitim uvjetima. Ekološka asocijacija fosila ili fosilni zapis biocenoze. Sinonim (za sve definicije): biological facies; v. facies. biofacies map – karta biofacijesa (biološkog facijesa). Karta facijesa (v. facies map), konstruirana na bazi paleontoloških atributa (obilježja), koja prikazuje arealne promjene po površini svih paleontoloških karakteristika dane stratigrafske jedinice. Može se bazirati na rezultatima izučavanja odnosa između sadržaja (količina) prisutnih fosilnih organizama. biogas – bioplin. Svaki plin organskog podrijetla koji je po sastavu pretežito metan – prirodni plin (natural gas), močvarni (barski) plin (marsh gas) ili deponijski plin (plin iz organske tvari odlagališta otpada, landfill gas). biogenesis – biogeneza. (1) Formiranje različitih tvorevina kao rezultat djelatnosti živih organizama, na primjer, nastanak koraljnih grebena (rifova, coral reefs). (2) U biologiji – učenje (doktrina) prema kojem cjelokupan život nastaje samo od živih organizama. biogenetic rock – biogena stijena, v. biogenic rock. biogenic – biogen. Koji je proizveden ili je nastao djelovanjem organizama. biogenic gas – biogeni (močvarni, barski) plin, v. marsh gas. biogenic rock – biogena stijena. Organska (organogena) stijena (v. organic rock) koja je neposredno nastala fiziološkom aktivnošću biljnih ili životinjskih organizama. Primjeri biogenih stijena su koraljni grebeni (rifovi, coral reefs), ljušturni (školjkasti) vapnenci (shelly limestones), pelagički mulj (pelagic ooze), ugljen (coal) i treset (peat). Sinonimi: biogenetic rock, biogenous rock; v. bioclastic rock, biolith, phytogenic rock, zoogenic rock. biogenous rock – biogena stijena, v. biogenic rock. bioherm – bioherma. Humčasta, kupolasta, lećasta, grebenolika ili nekog drugog okruglog oblika organska sedimentna tvorevina (masa stijena) izgrađena sesilnim (priraslim) organizmima, kao što su koralji, alge, foraminifere (krednjaci), moluski (mekušci), gastro-
95
biologic weathering
podi (puževi) i stromatoporoidi, sastavljena u cijelosti ili gotovo jedino od njihovih vapnenih ostataka i zatvorena ili okružena stijenama različite litologije (stijenama drugačijeg litološkog sastava), na primjer, organski greben ili rif (organic reef) ili negrebenski vapnenački humak (nonreef limestone mound). Sinonim: organic mound; v. biostrome. biohermal – biohermni. Koji pripada biohermi (v. bioherm), na primjer, biohermni vapnenac (biohermal limestone). biohermite – biohermit. Tip vapnenca (vapnenjaka) koji je sastavljen od fragmenata (odlomaka) bioherme (v. bioherm) i formira džepove ispunjavanja ili padine pokrivene osulinom (plazinom) i povezane s grebenima (rifovima). Termin biohermite se ranije rabio za označavanje vapnenaca koji se danas opisuju kao biolititi (v. biolithite). biolite – biolit. (1) U sedimentologiji – (a) v. biolith. (b) Zastarjeli naziv konkrecija koje su nastale djelatnošću živih organizama. (2) U mineralogiji – skupni naziv minerala koji su formirani biološkom djelatnošću. biolith – biolit. Stijena organskog podrijetla (građena od materijala formiranog djelatnošću organizama) ili stijena koja se sastoji od organskih ostataka (organskog materijala), osobito biogena stijena (v. biogenic rock). Sinonim: biolite; v. phytolith, zoolith. biolithite – biolitit. Vapnenac izgrađen organizmima (biljnim ili životinjskim) koji su rasli i nakon odumiranja ostali na mjestu rasta. Karakteriziran je tvrdom skeletnom osnovom od karbonatnog materijala koji veže zrna alokema (alokemijskih sastojaka) i elemente skeleta organizama. Tipičan je za jezgre (unutarnje zone) grebena (rifova, reef cores). Pri uporabi termina treba specificirati naziv glavnih stjenotvornih organizama, na primjer, koraljni biolitit (coral biolithite), algalni biolitit ili biolitit algalnih livada (algal-mat biolithite) ili rudistni biolitit (rudist biolithite); v. biohermite. biologically produced polymer – biopolimer, biološki polimer, v. biopolymer. biological marker – biološki (biokemijski) marker, biomarker, v. biologic marker. biological oxygen demand – biokemijska potrošnja kisika, v. biochemical oxygen demand. biologic facies – biološki facijes, biofacijes. Sinonim termina biofacies (v.) u značenju u kakvom se on rabi u ekologiji i stratigrafiji, na primjer, koraljni grebeni ili rifovi (coral reefs) i školjkasti prudovi (shell banks) su biološki facijesi karakterizirani samim organizmima koji ih izgrađuju. biologic marker – biološki (biokemijski) marker, biomarker. Spoj (kemijski fosil) ili svojstvo spoja koji su nađeni u sirovoj nafti ili sedimentima i koji potvrđuju biološko podrijetlo (postanak) tog spoja. Primjer su normalni alkani (normal alkanes) iz biljnih voskova (plant waxes), masnih kiselina (fatty acids) i porfirina (porphyrins). biologic time scale – biološka skala vremena. Nekalibrirana skala geološkog vremena (v. geologic time scale) koja se bazira na evoluciji (razvoju) organskog svijeta i prikazuje relativni redoslijed zbivanja (događaja); v. relative time scale. biologic weathering – biološko trošenje (raspadanje), v. organic weathering.
biomarker
biomarker – biomarker, biološki(biokemijski) marker, v. biologic marker. biomass – biomasa. Količina žive materije na danom području. Izražava se kao težina (ili volumen) organizama po jedinici površine (ili volumena) okolne sredine. Sinonim: standing crop. biomicrite – biomikrit. Tip vapnenca (limestone) koji se sastoji od fragmenata (detrita) skeleta (skeletal debris) i karbonatnog mulja (carbonate mud) u različitim količinskim omjerima – osobito vapnenac koji sadrži manje od 25% intraklastičnog materijala (intraklasta) i manje od 25% oolita, s omjerom (odnosom) volumena fosila i fragmenata fosila i volumena peleta većim od 3:1 te s većom zastupljenošću karbonatno-muljevitog matriksa (carbonate-mud matrix) u usporedbi sa sparitnim kalcitnim vezivom (sparry-calcite cement). Biomikriti su karakteristični za sredine s relativno niskom fizičkom energijom. Pri uporabi termina treba specificirati glavne stjenotvorne organizme, na primjer krinoidni biomikrit (crinoid biomicrite) ili brahiopodni biomikrit (brachiopod biomicrite). biomicrorudite – biomikrorudit. Biomikrit (v. biomicrite) koji sadrži fosile ili fragmente fosila promjera većeg od 1 mm. biomicrosparite – biomikrosparit. Biomikrit (v. biomicrite) u kojem je karbonatno-muljeviti matriks prekristaliziran u mikrospat (mikrokalcit – v. microspar). Mikrosparit (v. microsparite) koji sadrži fosile ili fragmente fosila. biopelite – biopelit. Organski pelit, osobito crni šejl (v. black shale). biopelmicrite – biopelmikrit. Vapnenac (limestone) koji je po sadržaju srednji između biomikrita (v. biomicrite) i pelmikrita (v. pelmicrite), osobito vapnenac sa sadržajem intraklastičnog materijala (intraklasta) manjim od 25%, sa sadržajem oolita također manjim od 25%, s omjerom volumena fosila i fragmenata fosila i volumena peleta u rasponu od 3:1 do 1:3, te s većom zastupljenošću karbonatno-muljevitog matriksa (mikrita, carbonate-mud matrix, micrite) u usporedbi sa sparitnim kalcitnim cementom (vezivom, sparry-calcite cement). biopelsparite – biopelsparit. Vapnenac (limestone) po sadržaju srednji između biosparita (v. biosparite) i pelsparita (v. pelsparite), osobito vapnenac koji sadrži manje od 25% intraklastičnog materijala (intraklasta) i manje od 25% oolita, s omjerom volumena fosila i fragmenata fosila i volumena peleta u rasponu od 3:1 do 1:3 te s većom zastupljenošću sparitnog kalcitnog cementa (veziva, sparry-calcite cement) u usporedbi s karbonatno-muljevitim matriksom (mikritom, carbonate-mud matrix, micrite). biopolymer – biopolimer, biološki polimer. Ugljikohidrat velike molekularne težine proizveden bakterijama. Sinonim: biologically produced polymer. biosiliceous ooze – biokremenasti mulj. Dubokomorski mulj (deep-sea ooze) koji se pretežito sastoji od kremenih mikrofosila poput dijatomeja, radiolarija i silikoflagelata. biosparite – biosparit. Tip vapnenca (limestone) koji se sastoji od promjenljivih količina fragmenata skeleta i čistog kalcita, osobito vapnenac koji sadrži manje od 25% intraklastičnog materijala (intraklasta) i manje od 25% oolita, s omjerom volumena fosila i fragme-
96
bioturbation
nata fosila i volumena peleta većim od 3:1 te s većom zastupljenošću sparitnog kalcitnog cementa (veziva, sparry-calcite cement) u usporedbi s karbonatno-muljevitim matriksom (mikritom, carbonate-mud matrix, micrite). Biosparit je općenito karakterističan vapnenac za karbonatne sredine s visokom energijom, pri čemu sparitni kalcit obično čini cement (vezivo) koji ispunjava pore. Teksturnom podjelom biospariti se mogu klasificirati kao sortirani (sorted biosparite), nesortirani (unsorted biosparite) i zaobljeni (rounded biosparite). Pri uporabi termina treba specificirati glavne stjenotvorne organizme, na primjer, trilobitni biosparit (trilobite biosparite) ili pelecipodni biosparit (pelecypod biosparite). biosparrudite – biosparudit. Biosparit (v. biosparite) koji sadrži fosile ili fragmente fosila promjera većeg od 1 milimetra. biostratic unit – biostratigrafska jedinica, v. biostratigraphic unit. biostratigraphic classification – biostratigrafska klasifikacija. Svrstavanje slojeva u jedinice na bazi sadržaja fosila u njima. biostratigraphic unit – biostratigrafska jedinica. Slojevi (naslage) stijena koji su definirani prema sadržaju fosila u njima ili paleontološkim karakteristikama i na taj način diferencirane od susjednih slojeva. Granice biostratigrafskih jedinica se mogu, ali ne moraju, poklapati s granicama litostratigrafskih jedinica (lithostratigraphic unit). Osnovna jedinica je biozona (v. biozone). Sinonim: biostratic unit; v. acme zone, assemblage zone, concurrent range zone, interval zone, lineage zone, Oppel zone, range zone. biostratigraphic zone – biozona, v. biozone. biostratigraphy – biostratigrafija. Stratigrafija koja se osniva na paleontološkim karakteristikama stijena ili stratigrafija s paleontološkim metodama – osobito izdvajanje i raščlanjivanje pojedinih jedinica stijena na bazi izučavanja i opisa fosila u njima; v. stratigraphic paleontology. biostromal – biostromni. Koji pripada biostromi (v. biostrome), na primjer biostromni vapnenac (biostromal limestone). biostrome – biostroma. Masa stijena koja je jasno uslojena (slojevita) i rasprostranjena na velikom prostoru ili široko lećasta i nalik na pokrov (nema oblik humka ili leće), izgrađena i sastavljena uglavnom od ostataka sesilnih (priraslih) organizama. Biostrome mogu biti sloj ljuštura, krinoida ili koralja, suvremeni greben (rif ) u stadiju formiranja ili čak sloj ugljena; v. bioherm. biotite – biotit, crni (željezni, magnezijski) tinjac (liskun). (1) Široko rasprostranjen i važan stjenotvorni mineral iz skupine tinjaca (liskuna). Obično je crne, tamnosmeđe ili tamnozelene boje i čini komponentu kristalastih stijena (bilo u obliku primarnih kristala u eruptivnim ili magmatskim stijenama svih tipova, bilo u obliku produkta metamorfizma u gnajsima i kristalastim škriljavcima) ili klastičnu komponentu pješčenjaka i drugih sedimentnih stijena. Biotit je koristan mineral za određivanje apsolutne geološke starosti kalijskoargonovom metodom. (2) Opći termin za označavanje svih magnezijsko-željeznih tinjaca (liskuna). Sinonimi: black mica, iron mica, magnesia mica. bioturbation – bioturbacija. Prekopavanje i miješanje taloga organizmima.
biozone
biozone – biozona, zona. Slojno tijelo, osnovna jedinica u biostratigrafskoj klasifikaciji slojeva (v. biostratigraphic classification). Osniva se na razlikama u fosilnom sadržaju stijena u vertikalnom (vremenskom) smislu. Razlikuju se tri glavna tipa biozona – intervalna zona (v. interval zone), zajednišna zona (v. assemblage zone) i vršna zona (v. acme zone). Sinonim: biostratigraphic zone. bird-foot delta – delta »ptičja noga« (tipa »ptičja noga«). Delta formirana mnogobrojnim odvojcima čije su obale građene od prirodnih riječnih nasipa. Isturena je prema moru i u tlocrtu nalikuje na raširenu pandžu ptice. Primjer je delta rijeke Mississippi (SAD). Sinonimi: bird’s-foot delta, digitate delta. bird-hipped dinosaurs – ornitishije, pticoliki gmazovi, v. ornithischians. bird’s eye, birdseye – »ptičje oko«. Točka, mjehurić, cjevčica ili nepravilna pjega sparitnog kalcita (sparry calcite) koji se obično nalaze u vapnencima (kao što su dismikriti – v. dismicrite) i nekim dolomitima kao precipitat koji ispunjava šupljine nastale lokalnim poremećajima homogenosti sedimenata, na primjer, kao rezultat djelatnosti algi ili rovajućih organizama, oslobađanja plinskih mjehurića, stvaranja pukotina pri kompakciji (zbijanju) sedimenata, klizanja mekih sedimenata, prerade sedimenata ili utjecaja korijenja bilja. Termin se također primjenjuje za označavanje poroznosti koja je formirana prisutnošću «ptičjih očiju» u stijeni. Sinonim: calcite eye. bird’s eye limestone – vapnenac s »ptičjim okom«, v. dismicrite. bird’s-foot delta – delta »ptičja noga«, v. bird-foot delta. birefraction – dvolom, v. birefringence. birefringence – dvolom. Sposobnost kristala (osim kristala kubične singonije) za cijepanje snopa obične svjetlosti na dva snopa koji se šire rezličitim brzinama. Razlika između najvećeg i najmanjeg indeksa refrakcije (loma) kristala. Sinonimi: birefraction, double refraction. birefringent crystal – dvolomni kristal. Kristal koji pokazuje svojstvo dvoloma (v. birefringence). Takav kristal ima više od jednog indeksa refrakcije ili loma (v. index of refraction). bisilicate – metasilikat, v. metasilicate. bit – bušaće dlijeto, v. drilling bit. bit balling – stvaranje glinenog čepa oko bušaćeg dlijeta, obljepljivanje bušaćeg dlijeta glinom, v. balling the bit. bit basket – pauk za hvatanje, v. junk basket. bit bearing – ležaj bušaćeg dlijeta, v. bearing, bearing assembly of rolling cutter bit. bit bearing wear – habanje ležajeva bušaćeg dlijeta. Trošenje i oštećenje ležajeva dlijeta tijekom bušenja formacija. Procjena stupnja habanja na bušaćem postrojenju je vrlo otežana – dlijeto bi se moralo demontirati da bi se utvrdilo stanje ležajeva. Ispitivanje otupljenog dlijeta će samo pokazati jesu li ležajevi oštećeni ili nisu. Kada se habanje ležajeva ne može utvrditi, tada se ono obično procjenjuje prema vremenu životnog vijeka ležaja (prema broju sati koliko bi ležajevi trebali trajati). Oštećenje ležajeva obično rezultira «blokadom» jednog ili više žrvanja tako da više ne mogu rotirati i ekstremnim labavljenjem jednog ili više žrvanja. Na habanje ležajeva dlijeta utječu
97
bit matrix
brzina rotacije (obično se pretpostavlja da se životni vijek ležaja linearno mijenja s brzinom rotacije), opterećenje na dlijeto, hidrauličko djelovanje bušaćeg (isplačnog) fluida i njegova svojstva (prevelika brzina mlaza fluida može oštetiti ležajeve) i tip ležaja. bit body – tijelo bušaćeg dlijeta, v. drilling bit body. bit box – jaram, ploča za navrtanje i odvrtanje bušaćeg dlijeta, v. bit breaker. bit breaker – jaram, ploča za navrtanje i odvrtanje bušaćeg dlijeta. Teška metalna ploča koja se postavlja u potporanj klinova vrtaćeg stola (rotora, bowl) i služi za navrtanje (screw, make up) i odvrtanje (unscrew, break out) bušaćeg dlijeta od kolone bušaćih alatki (drillstring) njenom rotacijom. Dimenzije ploča odgovaraju promjerima dlijeta. Sinonimi: bit box, bit breaker box, breaker plate, breakout box. bit breaker box – jaram, ploča za navrtanje i odvrtanje bušaćeg dlijeta, v. bit breaker. bit deflection – otklon bušaćeg dlijeta. U procesu bušenja – odstupanje smjera bušaćeg dlijeta od smjera bušotine (kanala bušotine) koje je često uzrokovano nagibom slojeva tvrdih stijena. Ako je nagib (kut nagiba) tvrdog sloja veći od 45°, otklon dlijeta je općenito niz nagib sloja, dok je pri nagibu sloja manjem od 45° otklon dlijeta uz nagib. Sinonim: deflection of a bit. bit deplugger – uređaj za čišćenje bušaćeg dlijeta. U procesu bušenja jezgre – uređaj sličan otkidaču jezgre koji je pričvršćen za dno unutarnje jezgrene cijevi i služi za čišćenje kanala mlaznica bušaćeg dlijeta od gline, čestica i krhotina probušenih stijena ili drugog materijala. bit floundering – smanjenje brzine bušenja zbog nedjelotvornog ispiranja dna bušotine. Pad brzine bušenja (penetration rate) dlijeta zbog smanjene efikasnosti njegova čišćenja od krhotina i čestica probušenih stijena pri ekstremno velikom opterećenju dlijeta (težini na dlijeto) i/ili smanjena kapaciteta ispiranja kanala bušotine, pa dlijeto ponovno usitnjava već nastale (izbušene) krhotine stijena. bit gage (gauge) – kalibar za bušaće dlijeto. Okrugli prsten kojim se određuje smanjenje vanjskog promjera bušaćeg dlijeta (stupnja istrošenosti dlijeta) u odnosu na specificirani dopušteni promjer. Sinonimi: drill bit gage, drill tool gage. bit gauge wear – habanje profila bušaćeg dlijeta. Gubitak promjera bušaćeg dlijeta zbog njegova trošenja u procesu bušenja formacija. Kada se dlijeto prekomjerno haba u bazi žrvnja, ono će bušiti smanjenim promjerom što može uzrokovati oštećenje sljedećeg dlijeta koje se spusti u suženi kanal bušotine. Stupanj habanja profila (gubitka promjera) dlijeta se određuje prstenastim kalibrom i mjernim ravnalom. bit hydraulic horsepower – hidraulička snaga na bušaćem dlijetu, v. drilling bit hydraulic horsepower. bit leg – šapa bušaćeg dlijeta. Dio tijela žrvanjskog bušaćeg dlijeta (v. drilling bit body) koji drži osovinu žrvnja (pin) i ležaj žrvnja (journal) oko kojeg žrvanj rotira. Na primjer, trožrvanjsko bušaće dlijeto (tricone bit) ima tri šape. Svaka šapa ima kanal za cirkulaciju bušaćeg (isplačnog) fluida. Sinonim: drill-bit leg. bit load – opterećenje na bušaće dlijeto (bušaćeg dlijeta), v. weight on bit. bit matrix – matrica bušaćeg dlijeta. Materijal na dijamantskom i polikristalnom dijamantskom bušaćem
bit mechanical horsepower
dlijetu (v. diamond drilling bit, polycrystalline diamond compact bit) koji služi za držanje (nošenje) dijamanata na dlijetu. Matrica je često od praškastog i taljenog volframovog karbida. bit mechanical horsepower – mehanička snaga na bušaćem dlijetu, v. drilling bit mechanical horsepower. bit pin – osovina žrvnja bušaćeg dlijeta, v. drilling bit body. bit record – zapisnik o bušaćim dlijetima. U procesu bušenja – pisani dokument o radnim karakteristikama bušaćih dlijeta tijekom bušenja koji izrađuje bušač (driller). Zaglavlje zapisnika sadržava naziv operatora (operator) i kontraktora (contractor), broj bušaćeg postrojenja (garniture, rig number), lokaciju bušotine (well location), karakteristike kolone bušaćih alatki (bušaće kolone, drillstring characteristics) i podatke o pumpi (pump data), a zapisnik uključuje broj, promjer i tipove bušaćih dlijeta (number of bits, size of bits, types of bits), promjere mlaznica dlijeta (sizes of nozzles), brzinu bušenja (drilling rate) i izbušenu metražu (footage) za svako pojedino dlijeto, dubinu bušotine kada je bilo izvučeno staro dlijeto (depth out), sate spuštanja, opterećenje dlijeta (težina na dlijeto, weight on bit), brzinu rotacije (rotary speed), tlak pumpe (pump pressure) i broj koraka u minuti (strokes per minute), gustoću isplačnog fluida (drilling fluid weight) i njenu viskoznost (drilling fluid viscosity) i stupanj otupljenosti (istrošenosti) dlijeta (dull grading of bit) nakon vađenja (izvlačenja). bit shank – vrat bušaćeg dlijeta. Dio tijela žrvanjskog bušaćeg dlijeta (rock drilling bit) – konusni vrh dlijeta s navojem koji se uvrće u kolonu bušaćih alatki. bit stabilization – stabilizacija bušaćeg dlijeta, v. drilling bit stabilization. bit stabilizer – stabilizator bušaćeg dlijeta, v. drilling bit stabilization. bit sticking – zaglavljivanje bušaćeg dlijeta. Prianjanje bušaćeg dlijeta (ili njegova stabilizatora) uz stijenku kanala bušotine. Sinonimi: sticking of bit, sticking of tool. bit sub – spojnica bušaćeg dlijeta. Kratka sekcija cijevi s unutarnjim navojem na oba kraja koja se rabi za spajanje bušaćeg dlijeta s teškom šipkom (drill collar) kolone bušaćih alatki (drillstring). bit tooth wear – habanje zubaca bušaćeg dlijeta. Trošenje ili lom zubaca dlijeta tijekom bušenja formacija. Najbolji način procjene habanja zubaca je mjerenje njihove visine prije i nakon bušenja, ali je (uz iskustvo) brži način vizualna procjena rabeći dijagram habanja zubaca (tooth wear guide chart). Brzina habanja zubaca dlijeta ponajprije zavisi od abrazivnosti formacije, geometrije zubaca, opterećenja dlijeta, brzine rotacije i učinkovitosti hlađenja i čišćenja bušaćim (isplačnim) fluidom. bitumen – bitumen. (1) Organska tvar koja se može ekstrahirati iz sedimentnih stijena organskim otapalima (na primjer benzenom, kloroformom ili ugljikdisulfidom), za razliku od kerogena u sedimentnim stijenama koji nije topljiv u organskim otapalima; (2) Čvrsti ugljikovodici koji se nalaze u sedimentnim stijenama. Bitumen je taljiv pri temperaturi nižoj od 150 °C, nije zapaljiv i različite je boje, tvrdoće i hlapljivosti. Prirodni bitumen se formira neposredno iz organske tvari u sedimentima i također se naziva
98
bit whirl
kerobitumen (kerobitumen). Sastoji se od C22 i težih molekula – primjer je ozokerit (ozocerite); (3) Termin koji se zamjenljivo rabi za označavanje tekućih i čvrstih ugljikovodika i uključuje sirovu naftu (crude oil), asfalte (asphalts), mineralne voskove (mineral waxes) i asfaltine (asphaltins). U SAD se bitumen naziva asphalt. Prema jednoznačnoj definiciji Međunarodne organizacije za standardizaciju (ISO) bitumen je viskozni tekući, polučvrsti (polutvrdi) ili čvrsti (tvrdi) produkt koji se sastoji uglavnom od ugljikovodika i njihovih derivata i koji je gotovo potpuno topljiv u ugljik-disulfidu. Dobiva se destilacijom određenih tipova sirove nafte preradom ostataka ili, katkada, najtežih frakcija. Sinonim: crude bitumen (v.). bitumenite – bitumenit, v. torbanite. bitumenization – bitumenizacija. (1) v. coalification. (2) Obogaćivanje ugljikovodicima. bituminization – bitumenizacija, v. coalification. bituminous – bituminozan. (1) Termin za označavanje sedimentne stijene (pješčenjaka, vapnenca ili šejla) koja je prirodno impregnirana (prožeta) bitumenom ili sadrži bitumen ili je izvor bitumena. (2) Termin slobodne uporabe za označavanje materijala koji sadrži znatnu količinu organske ili ugljikove tvari, na primjer bituminozna ruda (bituminous ore) – ruda željeza čija se žila sastoji uglavnom od ugljevite tvari. (3) Termin koji označava mineral s mirisom (zapahom) bitumena. (4) Koji se odnosi na ugljene s bitumenom – bituminozne ugljene (bituminous coals). bituminous fermentation – bituminozna fermentacija. Fermentacija biljne tvari (fermentation of vegetable matter) pri uvjetima bez zraka i obilne vlažnosti. Hlapljive (volatilne) tvari ostaju sačuvane, što dovodi do stvaranja bitumena, na primjer, treseta, ugljena; v. bitumen. bituminous limestone – bituminozni vapnenac (vapnenjak). Tamni, gusti vapnenac (dark dense limestone) koji sadrži znatnu količinu organske tvari (akumulirane, kako se pretpostavlja, pri stajaćim uvjetima). Kada je svježe odlomljen ili ako se snažno trlja, ispušta smrdljivi (zaudarajući) miris. bituminous rock – bituminozna (asfaltna) stijena, v. asphalt rock. bituminous sands – bituminozni pješčenjaci (pijesci). Sedimentna stijena u kojoj su vezivo (vezivni materijal) čvrsti (kruti) ili vrlo teški ugljikovodici (asfalt, bitumen, vrlo teška nafta). Pješčenjaci ili pijesci koji sadrže znatnu količinu prirodnog bitumena (u pravilu više od 1,5% po masi) iz kojeg se komercijalno dobiva nafta. Sinonimi (prema raznim izvorima): asphaltic sands, tar sands. bituminous sandstone – bituminozni pješčenjak, v. bituminous sands. bituminous shale – bituminozni (naftni) škriljavac, v. oil shale. bit weight – opterećenje na bušaće dlijeto (bušaćeg dlijeta), v. weight on bit. bit weight indicator – indikator opterećenja bušaćeg dlijeta, v. weight indicator, 1. bit whirl – spiralna rotacija bušaćeg dlijeta. U procesu bušenja – gibanje bušaćeg dlijeta kada ono ne rotira oko svog središta, nego se giba spiralno. Obično se dešava u mekim formacijama, a posljedica takvog gibanja je povećanje promjera bušotine (kanala bušo-
bivalves
tine) u odnosu na nominalni promjer i prekomjerno habanje dlijeta. bivalves – (1) školjkaši, pelecipodi, lamelibranhije, v. pelecypods. (2) životinje s dvodijelnom ljušturom (dvodijelnom školjkom). Zajednički naziv za brojne bilateralno simetrične životinje s mekim tijelom zatvorenim u dvodijelnoj ljušturi (dvodijelnoj školjci, bivalve shell, two-part shell). Obuhvaća moluske (mekušce, mollusks), ostrakode (dvoljušturce, ljuskare, ostracodes), rakove (crustaceans) i brahiopode (ramenonošce, brachiopods). black alkali – crna alkalija. Zastarjeli termin za označavanje alkalnog tla (alkali soil) čiji natrij teži dispergirati organsku tvar i dati mu crnu boju; v. white alkali. black amber – crni jantar, gagat, v. jet, 1. black chert – crni čert (rožnac). (1) Čert (rožnac, rožnjak) s ugljikom. (2) Termin koji se u Engleskoj rabi za flint ili sileks (v. flint, 2). Black Jura, Black Jurassic – crna jura, lijas, v. Lias. black mica – crni tinjac, v. biotite. black mud – crni mulj. Tip morskog mulja čija tamna boja potječe od sumporovodika razvijenog pri anaerobnim uvjetima. Sinonimi: euxinic mud, hydrogensulfide mud, reduced mud. black oil – (1) obična sirova nafta. Vrlo tamna, obično crna ali katkada smeđa ili zelenkasta, sirova nafta s početnim proizvodnim plinskim faktorom (initial producing gas/oil ratio, GOR) manjim od 350 m3/m3 (prema drugim definicijama manjim od 175 m3/m3) i relativne gustoće između 0,800 i 0,875 (između 30 i 45 °API) kada je otplinjena. Katkada je nazivaju i nafta s malim skupljanjem (low-shrinkage crude oil) ili obična nafta (ordinary oil). Sinonimi: low-shrinkage crude oil, ordinary crude oil, ordinary oil. (2) sirova nafta s asfaltnom bazom, v. asphalt-base crude oil, naphthene-base crude oil. (3) »crna nafta«, black oil. Nafta čija fizikalna svojstva (za praktične svrhe) zavise samo od ležišnog tlaka pri konstantnoj temperaturi. Sustav koji nije »black oil« sustav (black oil system) uključuje varijable komponenata sastava. (4) teško loživo (crno, bunker C) ulje. Ostatno loživo ulje koje se rabi kao gorivo za velike sustave grijanja, termoenergetska postrojenja i velike brodske kotlove. (5) mazut za podmazivanje. Crno ulje niske kvalitete za podmazivanje teških sporohodnih strojeva ili strojeva s grubim površinama gdje su maziva visoke kvalitete nepraktična ili preskupa. black-oil model – model tipa »black oil«, »black-oil« (Beta) model. Matematički model za simulaciju ponašanja ležišta koje sadrži naftu tipa «black oil« (model za simulaciju »black oil« sustava, black-oil system) i tipično uzima u obzir samo tri komponente – separatorsku naftu, separatorski plin i vodu. Primjenjuje se za simulaciju nemiscibilnog strujanja nafte, plina i vode u ležištu pod uvjetom da svojstva fluida ovise samo o tlaku ili o tlaku i plinskom faktoru i ne može simulirati promjene sastava nafte i plina. Modeli tog tipa su bili prvi razvijeni i najviše se rabe za mnoge vrste studija – zavodnjavanje ležišta, istiskivanje nafte injektiranjem plina, migraciju fluida izvan granica koncesija, određivanje rasporeda i gustoće mreže bušotina i tempa proizvodnje, interpolacijsko bušenje, izbor produktivnih intervala za perforiranje i određivanje vremena primjene umjetnog podizanja nafte. Black-oil modeli se ne mogu rabiti za simulaci-
99
blanket
je procesa miscibilnog istiskivanja nafte, istiskivanja nafte kemikalijama koje utječu na svojstva slojnih fluida i neizotermičkog strujanja nafte kemikalijama koje utječu na svojstva slojnih fluida i neizotermičkog strujanja (kod termičkih EOR-metoda). Sinonim: Beta model. black sand – crni pijesak. (1) Aluvijalni pijesak ili pijesak žala (priobalni pijesak) koji se sastoji uglavnom od zrna teških, tamnih minerala ili stijena (na primjer, zrna magnetita, rutila, granata, turmalina, bazaltnog stakla i dr.) koncentriranih najčešće djelovanjem valova, struja ili mlata mora. Takav pijesak može katkada sadržavati vrijedne minerale – na primjer, samorodno zlato ili platinu. (2) Asfaltni pijesak. black shale – (1) bituminozni (naftni) škriljavac, v. bituminous shale. (2) gorivni (naftni, uljni) škriljavac, pirošist, v. combustible shale. (3) crni šejl, biopelit. Tamni, tankolaminirani (tankoslojeviti) ugljeviti (ugljeni) šejl koji je izvanredno bogat organskom tvari (sadržaj ugljika je 5% ikli više) i sulfidima (osobito sulfidom željeza, obično piritom) i često sadrži neke raspršene elemente (uran, vanadij, bakar, nikal) u neobično visokim koncentracijama. Nastaje djelomičnim anaerobnim raspadom pokopane organske tvari u reduktivnim sredinama mirnih voda (na primjer, u stajaćim morskim bazenima) koje su karakterizirane ograničenom cirkulacijom vode i vrlo sporom sedimentacijom klastičnog materijala. Fosilni organizmi (uglavnom planktoni i nektoni) očuvani su u obliku grafitne ili ugljevite opne (filma) ili u obliku pseudomorfoza građenih piritom. Sinonim: biopelite. black water – crna voda. Voda koja sadrži produkte korozije uzrokovane djelovanjem bakterija (sa željezosulfidom). blade – pločica. (1) Spljošteni, izduljeni kristal minerala. (2) Sedimentna čestica spljoštenog ili troosnog oblika – s odnosom (omjerom) širine i duljine te debljine i širine manjim od 2/3. (3) lopatica bušaćeg dlijeta. Rezni rub (oštrica) bušaćeg dlijeta. blade bit – lopatasto bušaće dlijeto, bušaće dlijeto s lopaticama, v. drag drilling bit. blade drilling bit – lopatasto bušaće dlijeto, bušaće dlijeto s lopaticama, v. drag drilling bit. blade drill string stabilizer – stabilizator bušaće kolone s lopaticama, v. drillstring stabilizer. blade reamer – proširivač kanala bušotine (bušaći prošrivač) s lopaticama, v. reamer. Blancan – blank, blanc. Stratigrafski kontinentalni kat pleistocena (Pleistocene) u Sjevernoj Americi – iznad hemfila (Hemphillian), a ispod irvingtona (Irvingtonian). bland – nereaktivna bušaća isplaka. Tip bušaće isplake koja se primjenjuje za bušenje jezgara (jezgrovanje, coring). blank – (1) neproduktivna bušotina, v. dry well. (2) rezni brid polikristalnog dijamantnog bušaćeg dlijeta, v. drill blank. blank casing – neperforirana zaštitna kolona (kolona zaštitnih cijevi). Zaštitna kolona bušotine (casing) koja nije perforirana (bez perforacija), odnosno s punom stijenkom. blanket – pokrov. U sedimentologiji – tanko sedimentno tijelo (naslaga sedimenata) velike površine i s odnosom (omjerom) širine i debljine većim od 1.000:1 (može doseći i omjer od 5.000:1). Sinonim: sheet; v. blanket deposit, blanket sand.
blanket deposit
blanket deposit – pokrovni sediment. Sediment s velikim bočnim ili površinskim prostiranjem i relativno konstantnom (jednoličnom) debljinom, osobito sedimenti pokrovnog pijeska ili pješčenjaka (v. blanket sand) i s njima povezani pokrovni vapnenci (blanket limestone); v. blanket. blanket gas – zaštitni plinski sloj. Plin iznad tekućine u posudi koji se primjenjuje za njeno stlačivanje (pritiskanje) i zaštitu od zagađivanja ili eksplozije. blanket sand – pokrovni pijesak, pokrovni pješčenjak. Pokrovni sediment (v. blanket deposit) pijeska ili pješčenjaka neobično širokog prostiranja – obično ortokvarcitni (kvarcitni) pješčenjak sedimentiran transgresijom mora koja je napredovala do znatne udaljenosti preko stabilnog šelfnog područja, na primjer, pješčenjak St. Peter koji se pruža od Indiane do Colorada (SAD). Sinonimi: blanket sandstone, sheet sand. blanket sandstone – pokrovni pješčenjak, v. blanket sand. blank flange – slijepa (gluha, puna) prirubnica, zaglušnica. Puna okrugla ploča koja se postavlja na slijepim krajevima cijevi ili služi za zatvaranje. Sinonim: blind flange. blank liner – neperforirani lajner. Lajner (liner) ili najdonji dio kolone zaštitnih cijevi (casing, string of casing) koji nije perforiran (bez perforacija ili proreza), lajner s punom stijenkom. blank-off – zatvoriti zaglušnicom (slijepom prirubnicom, gluhom prirubnicom). Zatvoriti cijevi zaglušnicom (slijepom ili gluhom prirubnicom) ili velikim čepom. blank rams – slijepe čeljusti, čeljusti za puni profil, v. blind rams. blast – eksplozijski udarni val. U geofizici – siloviti efekt proizveden u blizini eksplozije koji se sastoji od vala s povišenim atmosferskim tlakom nakon kojeg slijedi val sa sniženim atmosferskim tlakom. Sinonim: shock wave. –blast, ...blast – ...blast. U nomenklaturi metamorfnih stijena – dio složenih riječi koji, kada se upotrijebi kao sufiks (dometak), označava teksturu stijena u cijelosti formiranu u procesu metamorfoze (metamorfizma); v. blasto–. blastation – struganje, v. blasting. blast furnace gas – visokopećni (grotleni) plin. Niskokalorično plinovito gorivo dobiveno kao sporedni produkt taljenja u visokim pećima. Sinonim: top gas. blastic deformation – blastična deformacija. Jedan od procesa dinamotermalne metamorfoze (v. dynamothermal metamorphism) zahvaljujući kojem se prekristalizacija odvija u skladu s Rieckeovim principom (Riecke’s principle – termodinamički zakon prema kojem se najlakše otapanje minerala teži odvijati u točkama gdje je vanjski tlak najveći, a kristalizacija najlakše u točkama gdje je vanjski tlak najmanji, tj. na takav način da se otprije postojeći minerali izdužuju u ravnini koja je okomita na smjer najvećeg tlaka, a novoformirani minerali rastu u istoj ravnini); v. clastic deformation, plastic deformation. blastids – blastoidei, morski pupoljci, v. blastoids. blasting – (1) struganje, abrazija. Abrazija ili trošenje trenjem pod djelovanjem udaraca finih čestica transportiranih (prenošenih) vjetrom ili vodom po nepomičnoj ogoljeloj površini. Sinonim: blastation. (2) torpediranje bušotine. Eksplozijsko frakturiranje bušotine primjenom nitroglicerina.
100
B layer
blast joint – ojačana spojnica. Sekcija kolone uzlaznih cijevi (tubing) s termički obrađenim spojnicama (heat-treated joints), duljine 3, 6 ili 9 metara (10, 20 ili 30 stopa), koja je izrađena od materijala (specijalne legure) otpornog na abrazivno djelovanje. Primjenjuje se za zaštitu tubinga od vanjske erozije u kolonama uzlaznih cijevi gdje velika brzina strujanja može uzrokovati eroziju (na primjer, blizu perforiranog intervala u dvozonskoj bušotini). blast nipple – zaštitni kolčak uzlaznih cijevi. Kolčak za zaštitu uzlaznih cijevi (tubing) nasuprot perforacijama u svrhu sprječavanja abrazijskog habanja pri prodoru pijeska u kanal bušotine. blasto–, blasto... – blasto... U nomenklaturi metamorfnih stijena – dio složenih riječi koji, kada se upotrijebi kao prefiks (predmetak), označava reliktnu teksturu stijena (postojanje rezidualnih struktura u stijeni koje su ponešto modificirane metamorfizmom); v. –blast. blastogranitic – blastogranitni. (1) Termin kojim se označava reliktna tekstura metamorfnih stijena karakterizirana očuvanim ostacima originalne (primarne) granitne teksture. (2) Sinonim (nepreporučljive uporabe) termina blastogranular (v.). blastogranular – blastogranularan. Termin kojim se označava heterogranularna metamorfna tekstura karakterizirana volumetrijski znatnim količinama velikih paleoblasta (v. paleoblast) i manjih neoblasta (v. neoblast). Termin se smatra sinonimom termina porphyroclastic (porfiroklastičan). Sinonim (nepreporučljive primjene): blastogranitic. blastoids (Blastoidea) – blastoidei, morski pupoljci. Razred izumrlih krinozoa (crinozoans). Karakterizirani su uglavnom visokorazvijenom radijalnom peterozrakastom simetrijom (quinqueradiate symmetry), tekom (theca) koja se sastoji od četiri pojasa uniformno raspoređenih pločica, specijaliziranim poleglim ambulakralnim poljima (recumbent ambulacral areas) i postojanjem hidrospira (hydrospires). Stratigrafska rasprostranjenost: ordovicij-perm. Sinonim: blastids. blastopelitic – blastopelitni. Termin za označavanje teksture metamorfoziranog argilita s reliktima matične stijene (parent rock). blastophitic – blastofitni. Termin za označavanje reliktne teksture metamorfnih stijena u kojoj su se očuvali tragovi originalne (primarne) ofitne teksture. blastoporphyritic – blastoporfirni. Termin za označavanje reliktne teksture metamorfnih stijena u kojoj su se očuvali tragovi originalne (primarne) porfirne teksture. blastopsammitic – blastopsamitni. Termin za označavanje teksture metamorfoziranog pješčenjaka koji sadrži relikte matične stijene (parent rock). blastopsephitic – blastopsefitni. Termin za označavanje teksture metamorfoziranog konglomerata ili breče koji sadrže relikte matične stijene (parent rock). blast wave – eksplozijski val. Jaki val povišenog atmosferskog tlaka koji se brzo širi (rasprostire) u okružujućem mediju (sredini) od središta eksplozije ili sličnog poremećaja (pojave); v. shock wave. B layer – sloj B. Seizmičko područje (sloj) Zemlje od Mohorovičićeve plohe diskontinuiteta (Mohorovičić discontinuity) do dubine 410 km. Sloj B je dio Zemljine unutrašnjosti u skladu s njenom klasifikacijom na
bleached oil
slojeve od A do G. Sinonim: low-velocity zone (v.), v. A layer, C layer, D layer, E layer, F layer, G layer. bleached oil – odbojena nafta. Sirova nafta koja je izgubila boju usljed djelovanja sunčane svjetlosti. bleed – (1) ispustiti, ispuštati, prazniti. Ispuštati fluid (plin, tekućinu) iz cijevi ili rezervoara pod kontroliranim uvjetima kroz ventil za pražnjenje ili ispusni otvor. (2) smanjiti (smanjivati) tlak, dekomprimirati. Polako smanjivati tlak u bušotini ili tlačnoj opremi. Sinonimi: bleed off pressure, bleed pressure, blow down pressure, release pressure. bleed down – smanjiti tlak, dekomprimirati. Polako smanjivati (snižavati) tlak bušotine ili opreme koja je pod tlakom, ispuhom (oduškom) fluida (nafte ili plina). Sinonim: bleed off. bleeder – (1) ispusni ventil, ventil za pražnjenje, v. bleeder valve; (2) ventil za uzorkovanje, v. sample valve. bleeder line – ispusni vod, vod za pražnjenje. Ispust na dnu skladišnog rezervoara (stock tank) za uklanjanje taloga i vode. bleeder valve – (1) ispusni ventil, ventil za pražnjenje. Ventil na rezervoaru, cjevovodu ili pumpi za ispuštanje fluida ili zraka. Sinonimi: bleeder. (2) ventil za uzorkovanje, v. sample valve. bleeding a well – čišćenje bušotine periodičnim eruptiranjem. Metoda čišćenja naftne bušotine od bušaće isplake i taloga koji su se u njoj nakupili. Bušotina se zatvara na određeno vrijeme kako bi porastao tlak plina i zatim se ponovno otvara. Plin, nafta, isplaka i mulj u bušotini brzo struje prema površini i tako bivaju izbačeni iz njena kanala. Postupak se može ponoviti nekoliko puta. Sinonimi: periodic flowing, rocking a well. bleeding core – jezgra s curećom naftom. Svježa jezgra iz čijih pora izlazi slojna nafta zbog stvaranja i ekspanzije mjehurića plina otopljenog u nafti kada se jezgra izvlači iz bušotine na površinu i smanjuje tlak na nju. Sinonim: weeping core. bleed line – vod za snižavanje tlaka. (1) U procesu bušenja – cjevovod priključen na protuerupcijski (preventerski) sklop (blowout-preventer stack) koji služi za izbacivanje proizvedenih fluida kada se tijekom bušenja pojave nenormalno visoki tlakovi. (2) Cjevovod kroz koji se otpuštanjem snižava tlak u posudi, rezervoaru ili drugom cjevovodu. bleed off – smanjiti tlak, dekomprimirati, v. bleed down. bleed off pressure – smanjiti (smanjivati) tlak, dekomprimirati, v. bleed, 2. bleed pressure – smanjiti (smanjivati) tlak, dekomprimirati, v. bleed, 2. blende – (1) blistavac. Svaki mineral, uglavnom sulfidi metala, s jakim ili smolastim (ali nemetalnim) sjajem, na primjer, cinkov blistavac ili sfalerit (zinc blende, sphalerite), antimonski blistavac ili kermezit (antimony blende, kermesite), bizmutski blistavac ili eulitit (bismuth blende, eulytite), kadmijski blistavac ili grinokit (cadmium blende, greenockite), hornblenda ili rogovača (hornblrnde). (2) cinkov blistavac, sfalerit, v. sphalerite. blended unconformity – skriveni (gradacijski) nesklad. U geologiji – nesklad koji nema jasnu (izrazitu) površinu razdjela ili oštar kontakt, takav kao na površini erozije koja je bila prvobitno pokrivena debelim slojem rezidualnog tla koje je postupno prelazilo prema dolje u ispod zaliježuće stijene (čijim razaranjem
101
blind zone
je tlo i nastalo) i bilo djelomično uključeno u iznad zaliježuće (pokrovne) stijene, na primjer, nesklad između granita i iznad zaliježućih bazalnih arkoznih sedimenata nastalih razaranjem granita. Sinonim: graded unconformity. blender – miješalica. (1) U tehnologiji stimulacije slojeva – uređaj montiran na kamionu (truck-mounted unit) koji se primjenjuje za proporcionalno miješanje materijala s fluidom za stimulaciju bušotine (wellstimulation fluid) i pumpanje smjese do pumpne jedinice. (2) Oprema za miješanje šljunka (gravel) i fluida-nosioca (carrier fluid) za opremanje bušotine šljunčanim zasipom (gravel pack completion). blend sample – uzorak mješavine. Uzorak fluida iz rezervoara nakon što je njegov sadržaj promiješan. blind drilling – slijepo bušenje. (1) Bušenje bez prethodnih geoloških radova. (2) Bušenje formacije koja uzrokuje gubitak cirkulacije (gubljenje) bušaće isplake. blind estuary – estuarska laguna, v. estuarine lagoon. blind fault – slijepi rasjed. Rasjed čija rasjedna ploha nije dosegla površinu. blind flange – slijepa (gluha, puna) prirubnica, zaglušnica, v. blank flange. blind hole – slijepa bušotina. Bušotina u kojoj je prisutan problem gubitka cirkulacije (gubljenja) bušaće isplake. blind layer – slijepi sloj, v. hidden layer. blind rams – slijepe čeljusti, čeljusti za puni profil. U tehnici bušenja – čeljusti (čelične ploče) i integralni dio protuerupcijskog uređaja (preventera, blowout preventer) koje služe za njegovo potpuno zatvaranje, odnosno za potpuno zatvaranje kanala bušotine ispod preventera. Mogu se rabiti jedino kada u bušotini nisu obješene cijevi. Sinonimi: blank rams, master rams. blind-shear (blind/shear) rams – slijepe odrezne čeljusti. U tehnici bušenja – čeljusti protuerupcijskog uređaja (preventera, blowout preventer) s reznim rubom (bridom) koje mogu odrezati i bilo koju cijev u preventerskom sklopu i zabrvtiti (zatvoriti) kanal bušotine. Ponajprije se primjenjuju u podvodnim protuerupcijskim sklopovima. Drugi oblik termina: shear-blind (shear/blind) rams. blind zone – slijepa zona. (1) Sloj koji se ne može detektirati seizmičkim metodama (osobito metodom refrakcije ili loma valova). Brzina u njemu može biti manja od brzine u plićim slojevima refrakcije (što dovodi do precijenjene procjene dubine dubljih slojeva refrakcije valova) ili brzina u njemu može biti srednja između brzina u slojevima koji zaliježu iznad i ispod, ali s nedovoljnom razlikom brzine ili debljine da bi se dobili prvi nailasci valova (što, prema tome, uzrokuje podcijenjenu procjenu dubine dubljih slojeva refrakcije valova). Sinonim: blind layer (v.), hidden layer. (2) Zona od koje nema refleksije valova, zona seizmičke sjene (shadow zone). (3) Dio sloja nasuprot kojem su pokazivanja karotažnog uređaja znatno reducirana, odnosno čiji nivo zapisa karotažne krivulje nije dostatan za interpretaciju (zbog konačnih dimenzija sonde ili neuspješnog rasporeda elektroda). (4) Sloj koji otporska elektrokarotaža nije detektirala bilo zbog njegove male debljine, bilo zbog male razlike otpora susjednih slojeva. (5) Interval bušotine (kanala bušotine) s kojeg izbušeni stijenski materijal ne dolazi na površinu u procesu bušenja.
block
block – (1) rasjedni blok, v. fault block. (2) blok stijene. U petrologiji – (a) Veliki uglati fragment stijene s malobrojnim tragovima djelovanja agensa transportiranja (prenošenja) ili bez njih koji je formiran otkidanjem od matične stijenske mase. Takav fragment može ostati na mjestu na kojem je nastao ili može biti transportiran (prenesen) na neku udaljenost djelovanjem gravitacije, leda ili nekih drugih agensa transportiranja. Promjer bloka je veći od 256 mm (10 inča). (b) Uglasti, gotovo izometrički (ekvidimenzijski) fragment stijene promjera većeg od 4 mm. (c) Fragment stijene ili minerala promjera od od 20 cm do 2 metra koji se nalazi u tlu. (d) Sloj sedimentne stijene debljine od 60 cm do 120 cm (2 do 4 stope) formiran kalanjem (cijepanjem). (3) ledeni blok. Fragment plivajućeg (plutajućeg) morskog leda promjera od 2 metra do 10 metara. Sinonim: ice cake. (4) blok vulkanske stijene. Fragment vulkanske stijene (piroklast) izbačen vulkanom u čvrstom (tvrdom) stanju promjera većeg od 64 mm. Može biti jedna od bitnih komponenata stijena, akcesoran ili u obliku rijetkih uklopaka. (5) kućište koloturnika. Metalno kućište s koloturama koje rotiraju oko zajedničke osi i primjenjuju se za dizanje. (6) koncesijski blok. Područje (površina) koncesije za naftu i plin na moru definirano njegovom geografskom širinom i duljinom. U SAD površina bloka je obično 9 četvornih milja. Većina blokova traje pet godina, ali granični ili duboki blokovi mogu imati 10-godišnji rok. block and fall – koloturnik, v. block and tackle. block and tackle – koloturnik, sustav kolotura. Komponenta opreme bušaćeg postrojenja (garniture) za olakšavanje rukovanja bušaćom opremom velike težine. Sastoji se od čvrstog (nepomičnog, nepokretnog) koloturnika (v. crown block), pomičnog (pokretnog) koloturnika (v. traveling block) i bušaćeg užeta (v. drilling line). Sinonim: block and fall, chain block. block diagram – blok-dijagram. (1) U geologiji – ilustracija osobitosti geološke građe i reljefa dijela Zemljine kore u obliku trodimenzijskog pravokutnog bloka s površinom Zemlje na njegovu vrhu (gornjem dijelu) i s jednim, dvama ili više vertikalnih poprečnih presjeka tog dijela Zemlje na njegovim stranama. (2) U tehnologiji – dijagram koji prikazuje funkcije nekog sustava, procesa ili uređaja (bez konstrukcijskih detalja) u obliku pravokutnika ili blokova i njihov uzajamni odnos odgovarajućim spojnim linijama. block disintegration – trošenje (raspadanje) stijena duž pukotina, v. joint-block separation. block faulting – blokovsko rasjedanje, rasjedanje u blokovima. Formiranje normalnih rasjeda pri kojima se Zemljina kora dijeli na rasjedne ili strukturne blokove (v. fault block) različite visine (uzdizanja i spuštanja) i orijentacije (položaja). Rasjedanje kore u blokove je proces kojim se formiraju gromadne (blokovske) planine (block mountains). block line – bušaće uže, v. drilling cable. block squeeze – bločna visokotlačna cementacija (skvizementacija). Tip operacije cementacije bušotine radi izolacije zone za perforiranje, frakturiranje ili stimulaciju. Zona ispod produktivne zone se perforira i u nju se injektira cementna kaša pod visokim tlakom, zatim se isti postupak ponovi u zoni iznad produktivne zone. Cement se zatim izbuši u kanalu bušotine i perforira se produktivna zona.
102
blown sand
block tree – erupcijski uređaj bločne konstrukcije. Kompaktni sklop erupcijskog uređaja bušotine (Christmas tree) u kojem su ventili izrađeni iz jednog čeličnog bloka umjesto uređaja s pojedinačnim ventilima (loose-valve tree). Upotrebljavaju se često na odobalnim bušotinama (offshore wells). block valve – blokadni (sekcijski) ventil. Ventil na cjevovodu kojim se isključuje određena sekcija (dionica) cjevovoda. blooey line – vod za ispuhivanje bušotine, v. blooie line. blooey pit – bazen za ispuhivanje bušotine, v. blooie pit. blooie line – vod za ispuhivanje bušotine. (1) U procesu bušenja – površinski evakuacijski cjevovod bušotine koja se izrađuje s ispuhivanjem zrakom ili plinom za odvođenje (ispuhivanje) cirkulacijskog zraka ili plina, vode i krhotina izbušenih stijena iz bušotine dalje od bušaćeg postrojenja radi umanjivanja opasnosti od požara i transportiranja čestica i krhotina probušenih sijena na prikladnu udaljenost od lokacije bušotine. Sinonim: blooey line. (2) Cijev velikog promjera i ravnog prolaznog kanala za izbacivanje velikih volumena fluida u slučaju kada sapnica zadržava tlak na površinsku opremu većim od nominalnog. Sinonim: blooey line. (3) Niskotlačna cijev velikog promjera koja se rabi za odvođenje fluida koji pritječu iz formacije u bušotinu tijekom bušenja dalje od bušotine i bušaćeg postrojenja u bazen za ispuhivanje (blooie pit). Sinonim: blooey line. blooie pit – bazen za ispuhivanje bušotine. Iskopani zemljani bazen blizu postrojenja za bušenje s ispuhivanjem zrakom (air drilling rig) za prihvat čestica i krhotina probušenih stijena iznesenih vodom za ispuhivanje (v. blooie line). Sinonim: blooey pit. blow a line down – dekomprimirati cjevovod. Sniziti tlak u cjevovodu kako bi se rastalile smrznute prepreke strujanju i zatim podići tlak. blow a well clean – očistiti bušotinu ispuhivanjem. Otvoriti ventile na plinskoj bušotini kako bi se bušotina očistila od mulja ili radnog fluida za osvajanje. blowby – istjecanje plina s tekućom fazom. Izlaženje slobodnog plina s tekućom fazom iz separatora. blow down pressure – smanjiti (smanjivati) tlak, dekomprimirati, v. bleed, 2. blowing – (1) ispuhavanje. U geologiji – transportiranje i sedimentacija vjetrom koji puše duž površine zemlje. (2) ispuštanje u atmosferu. Odlaganje kaptažnog ili naftnog plina u zrak (atmosferu). blowing a drip – (1) ispuštanje kondenzata iz cjevovoda. Ispuštanje kondenzata ili kapljica gazolina iz cjevovoda otvaranjem ventila na maloj komori cjevovoda. (2) ispuhivanje kondenzata iz cjevovoda. Ispuštanje plina iz cjevovoda kako bi se očistio od nakupljenog kondenzata ili gazolina. blowing a well – ispuhivanje bušotine. Periodično otvaranje ventila na bušotini kako bi se omogućilo brzo strujanje nafte i/ili plina i tako kanal bušotine očistio od nakupljenog taloga i tekućine. blowing in wild – nekontrolirana erupcija bušotine, v. blowout, 1. blowing out well – nekontrolirano eruptirajuća bušotina, v. blowout, 1. blowing well – (1) nekontrolirano eruptirajuća bušotina, v. blowout, 1. (2) eruptirajući zdenac; eruptirajuća bušotina, v. breathing well. blown sand – leteći pijesak. Pijesak transportiran (pre-
blowout
nošen) vjetrom. Sastoji se od čestica formiranih erozijom vjetrom (wind-borne particles); eolski pijesak (eolian sand). blowout – (1) erupcija bušotine. Nekontrolirano, često silovito, strujanje (istjecanje, izbacivanje) fluida koji se nalaze u bušotini ili slojnih fluida (plina, nafte, vode i/ili isplake) iz kanala bušotine na površinu (u atmosferu – tzv. površinska erupcija, surface blowout). Bušotina će nekontrolirano eruptirati kada je slojni tlak veći od tlaka hidrostatičkog stupca fluida u njenom kanalu (na primjer, tlaka stupca isplake u procesu bušenja) i ako mjere za sprječavanje erupcije nisu bile uspješne. Nekontrolirana erupcija može biti i podzemna (v. underground blowout) kada slojni fluidi nekontrolirano utječu (struje) u slojeve sa sniženim tlakom. Uzroci erupcija u procesu bušenja mogu biti razni – nedostatna gustoća (relativna gustoća) bušaće isplake, nedovoljno punjenje kanala bušotine fluidom, klipovanje kanala bušotine, gubitak cirkulacije isplake, zasićivanje isplake plinom (pliniziranje isplake) ili vodom. Rane pojave koje ukazuju (upozoravaju) na moguću erupciju su povećanje volumena fluida na površini (tzv. porast nivoa u bazenu – pit level increase), iznenadni porast brzine bušenja, zasićenost isplake plinom ili vodom, pad tlaka isplačne pumpe, prelijevanje isplake pri dodavanju bušaćih šipki i smanjenje težine bušaćih šipki. Drugi oblik pisanja termina: blow out; v. well kick. (2) deflacijska udolina (kotlina). U geologiji – (a) Opći termin za označavanje malih depresija nalik na tanjur, zdjelu ili korito koje su nastale erozijskom djelatnošću vjetra na već postojećoj dini (sipini) ili drugom pješčanom sedimentu (osobito na područjima s pokretljivim pijeskom ili rastresitim tlom ili gdje je zaštitni površinski vegetacijski pokrov poremećen ili uništen). U pojam deflacijske udoline je obično uključena i priležeća akumulacija pijeska iznesenog iz depresije u slučajevima kada se može razlikovati. Neke deflacijske udoline mogu imati promjer nekoliko kilometara. (b) Izolirani (osamljeni) brežuljak čiji je vrh otpuhan vjetrom tako da nalikuje na vulkanski krater. (c) Plitki bazen koji je nastao na mjestu gdje je vegetacija uništena, na primjer, požarom ili prekomjernom ispašom stoke. Termin se također može pisati u obliku blow-out. Sinonimi (za sve tri definicije): blowout basin, deflation hole, deflation hollow; v. deflation basin. (3) ključanje pijeska, v. sand boil. blow out – erupcija bušotine, v. blowout, 1. blow-out – deflacijska udolina (kotlina), v. blowout, 2. blowout drill – vježba rukovanja protuerupcijskim uređajem (preventerom), v. blowout-preventer drill. blowout (blow-out) preventer (BOP) – protuerupcijski uređaj, protuerupcijski preventer, preventer. U procesu bušenja – sigurnosni uređaj bušaćeg postrojenja (garniture) za kontrolu slojnog tlaka u bušotini brtvljenjem njena prstenastog prostora oko kolone bušaćih šipki (kada se one nalaze u bušotini) ili brtvljenjem cijelog kanala bušotine (ako u bušotini nema bušaćih šipki), odnosno zatvaranjem vrha zaštitne kolone, dok drugi tip preventera može odrezati bušaću šipku koja prolazi kroz njega. Preventer je zadnja zaštita od erupcije bušotine. Spojen je najčešće vijcima s glavom bušotine i demontira se (uklanja) s bušotine tek nakon što se završi ispitivanje bušotine i na njoj instalira proizvodna oprema. Protuerupcijski
103
blowout-preventer stack
uređaj se obično sastoji od četiri sekcije – tvrdih gumenih čeljusti (zatvaraju prostor oko cijevi svih promjera), metalnih čeljusti ili uložaka (za obuhvat cijevi određenog promjera, pipe rams), čeličnih odreznih ili slijepih čeljusti (mogu odrezati cijev i potpuno zatvoriti, odnosno zabrtviti, kanal bušotine, blind rams, shear rams) i bušaće prirubnice (drilling spool) – metalni priključci za vod za prigušivanje ili sapnički vod i vod za gušenje bušotine). Različiti tipovi protuerupcijskih uređaja su montirani u sklopu protuerupcijskog uređaja ili preventerskom sklopu (v. blowout preventer stack). Sinonimi: BOP,, preventer. blowout-preventer accumulator – hidraulički akumulator protuerupcijskog uređaja (preventera), v. accumulator, 1. blowout-preventer control panel – upravljački pult protuerupcijskog uređaja (preventera). U procesu bušenja – pult smješten na radnom podištu (platformi) bušaćeg postrojenja (garniture) blizu radnog mjesta bušača za rukovanje (otvaranje i zatvaranje) protuerupcijskim uređajem (preventerom) ili različitim preventerima u protuerupcijskom sklopu. Sadržava četveroputne regulacijske ventile za aktiviranje preventera, manometre za akumulator, instrumentni zrak pulta, manifold i tlak u prstenastom prostoru s regulatorom za regulaciju tlaka na prstenasti preventer i kontrolu mimovoda. Preventerima se također može rukovati s drugog udaljenog mjesta na bušaćem postrojenju. blowout-preventer control unit – uređaj za rukovanje protuerupcijskim uređajem (preventerom). U procesu bušenja – uređaj za držanje hidrauličkog fluida pod tlakom u posebnim posudama kojim se osigurava brzo i pouzdano rukovanje preventerom (njegovo otvaranje i zatvaranje) – obično komprimiranim zrakom i hidrauličkim tlakom. blowout-preventer drill – vježba rukovanja protuerupcijskim uređajem (preventerom). Praktični postupak u kojem svi članovi posade (ekipe) bušaćeg postrojenja (garniture) slijede identični postupak kao u slučaju stvarne erupcije. Registrira se vrijeme od zvuka alarma do zatvaranja preventera i navodi u izvještaju bušenja. Sinonim: blowout drill. blowout-preventer operating and control system – sustav za rad i upravljanje protuerupcijskim uređajem (preventerom). U procesu bušenja – sustav (sklop opreme) koji se sastoji od pumpi, ventila, vodova, akumulatora i drugih komponenata potrebnih za rukovanje (otvaranje i zatvaranje) protuerupcijskog uređaja (preventera). blowout-preventer pump – pumpa protuerupcijskog uređaja (preventera). Pumpa na bušaćem postrojenju (garnituri) namijenjena za osiguravanje hidrauličkog tlaka akumulatora koji služe za rukovanje protuerupcijskim preventerima. blowout-preventer rams – čeljusti (ulošci) protuerupcijskog uređaja (preventera). Komponente (dijelovi, elementi) protuerupcijskog uređaja (preventera) koje služe za njegovo zatvaranje i brtvljenje (hermetizaciju) kanala bušotine. blowout-preventer stack – sklop protuerupcijskog uređaja (preventera), protuerupcijski (preventerski) sklop. U procesu bušenja – vertikalni sklop opreme za kontrolu bušotine koji se sastoji od protuerupcijskog uređaja (preventera), prirubnica, ventila i nazuvica i
blowout well
spojen je s glavom bušotine (zaštitne kolone). Kod bušenja na moru (odobalnog bušenja) protuerupcijski sklop je smješten na dnu mora, a dvostruki sklop (double stack) ima preventere na morskom dnu i na platformi. Postoje najmanje dva različita mjesta s kojih se rukuje preventerskim sklopom (uključujući kontrolni pult na postrojenju). blowout well – nekontrolirano eruptirajuća bušotina, v. blowout. blowover – (1) pješčani nanos. Pijesak prenesen kopnenim vjetrovima preko neke prepreke i sedimentiran na njenoj strani koja je okrenuta prema kopnu ili u obliku površinskog sloja u laguni. Na primjer, pješčani sedimenti nastali transportiranjem (prenošenjem) pijeska jakim vjetrovima (koji pušu prema obali) preko otočnih prudova u lagune smještene duž obale Meksičkog zaljeva u Teksasu. (2) stvaranje pješčanih nanosa. blow well – eruptivna arteška bušotina, v. flowing artesian well. blue gas – nekarburirani vodeni plin. Vodeni plin proizveden djelovanjem vodene pare na vrući (ugrijani) koks. blue-green algae – modrozelene (sinje) alge, cijanobakterije, v. cyanobacteria. blue mud – plavi (modri) mulj. Hemipelagički tip mulja plavičasto-sive boje zbog postojanja sulfida željeza i organske tvari. blue whistler – plinska bušotina, v. gas well. bobtail (bob-tail) plant – postrojenje za izdvajanje tekućih ugljikovodika. Plinsko postrojenje za izdvajanje tekućih ugljikovodika iz plina. Tekuća faza se zatim šalje u frakcionator za separaciju u frakcije. bodily seismic wave – prostorni seizmički val, v. body wave. bodily wave – prostorni seizmički val, v. body wave. body foam – konzistentna pjena. Pjena koja se sastoji od tekućine sa sferičnim mjehurićima distribuiranim u cijeloj tekućini i ne diže se do površine, za razliku od površinske pjene (pjene s mjehurićima na površini tekućine, surface foam). Sirove nafte velike relativne gustoće i visoke viskoznosti mogu formirati konzistentnu pjenu. body of a bit – tijelo bušaćeg dlijeta, v. drilling bit body. body test – visokotlačno ispitivanje kućišta. Ispitivanje kućišta (tijela) tlačne opreme (pressure equipment), na primjer, protuerupcijskog (preventerskog) sklopa (blowout preventer) ili glave bušotine (wellhead), koje se izvodi pri znatno većem tlaku od nominalnog tlaka (rated pressure) opreme. Pri tom tlaku se ispituje samo kućište, a ispitivanje se ne izvodi kada su zatvoreni ventili ili čeljusti. Sinonim: shell test. body-test pressure – tlak ispitivanja kućišta, v. body test. body wave – prostorni (prostorni seizmički) val. Seizmički val (v. seismic wave) koji prolazi kroz unutrašnjost Zemlje s načinom širenja (prostiranja) neovisnim o bilo kojoj graničnoj površini (površini razdjela). Prostorni seizmički valovi mogu biti longitudinalni (P-val – v. P wave) ili transverzalni (S-val – v. S wave). Sinonim: seismic body wave. bog – (1) močvara. Vodom zasićeno spužvasto tlo koje se ponajprije sastoji od mahovina i sadrži oksidirane raspadajuće biljne ostatke (vegetaciju) koji se mogu pretvoriti u treset. (2) močvarna vegetacija. Vegetaci-
104
booster
ja karakteristična za takvu močvarnu sredinu, osobito sfagnum ili tresetna mahovina, šaš i vrijes. bog moss – močvarna mahovina, mah tresetar, tresetnica, v. sphagnum moss. bog peat – močvarni (mahovinasti) treset, v. highmoor peat. boiling point – vrelište, temperatura vrenja (ključanja). Najniža temperatura pri kojoj započinje vrenje tekućine. Temperatura pri kojoj je tlak zasićene pare tekućine jednak vanjskom atmosferskom tlaku i pri kojoj tekućina slobodno vrije. Temperatura ostaje konstantna sve dok ne ispari sva tekućina. Budući da vrelište tekućine zavisi od vanjskog atmosferskog tlaka, ono se određuje za standardni tlak (101.325 paskala ili 1,013 bar). Sinonim: bubble point; v. absolute boiling point, true boiling point. boiling range – područje destilacije, v. distillation range. boll weevil – neiskusni naftni radnik. Termin u žargonu za novog, neiskusnog radnika na bušaćem postrojenju (garnituri) ili naftnom polju (često se opisuje terminom green ili green hand – u doslovnom prijevodu: «zelen»). boll-weevil plug – izvlačivi čep za ispitivanje protuerupcijskog uređaja (preventera). Izvlačivi čep pričvršćen za bušaću šipku koji se primjenjuje za ispitivanje protuerupcijskog uređaja (preventera, blowout preventer) posjedanjem u kućište glave zaštitne kolone (casinghead housing). Tlakom koji djeluje odozgo osigurava se hermetizacija (brtvljenje) kanala bušotine. boll-weevil tool – privremena alatka za nuždu. Gruba alatka ili naprava izrađena na radilištu za trenutnu namjenu. Ne zahtijeva iskusnog rukovatelja. bomb – (1) bomba, tlačna posuda. (a) Posuda, obično čelična, s debelom stijenkom za uzorkovanje slojnih fluida (nafte ili plina) pod tlakom u bušotini. (b) Posuda s manometrom za mjerenje i zapisivanje tlaka u bušotini. Spušta se žičanim užetom, a aktivira ubacivanjem metalne šipke ili prethodno podešenim satnim mehanizmom. (c) Čelični cilindar za izvođenje kemijskih ispitivanja pod tlakom (na primjer, određivanje tlaka pare). (2) vulkanska bomba, v. volcanic bomb. Bond number – Bondov broj. Kvocijent (omjer) gravitacijskih i kapilarnih sila (gravitational forces, capillary forces). U procesima konvencionalnog zavodnjavanja (waterflood) Bondov broj je približno jednak 0,000001. bone bed – sloj bogat kostima. Svaki sloj sedimentnih stijena (obično tanki sloj pješčenjaka, vapnenca ili šljunka) s obilnim sadržajem kostiju ili dijelova kostiju fosilnih životinja. Često sadrži i druge organske ostatke, na primjer, riblje ljuske, zube i koprolite. bone breccia – koštana breča. Akumulacija kostiju ili fragmenata kostiju koje su često pomiješane sa zemljom i pijeskom i cementirane (vezane) kalcij-karbonatom, osobito takav sediment koji je nastao u vapnenačkim spiljama ili na drugim mjestima gdje obitavaju životinje. Sinonim: osseous breccia. bony fishes – koštunjače, ribe koštunjače, koštunjave ribe, v. osteichthyans. book clay – lisnata glina. Glina sedimentirana u tankim listićavim proslojcima (tankim laminama nalik na listove). Sinonim: leaf clay. booster – (1) kompresor za povišenje tlaka, pomoćni kompresor, buster. Kompresor koji se rabi za pove-
booster compressor
ćavanje tlaka plina u cjevovodu. Sinonim: booster compressor. (2) pumpa za povišenje tlaka, pomoćna pumpa, buster. Pumpa koja se rabi za povećavanje tlaka nafte u cjevovodu. Sinonim: booster pump. booster compressor – kompresor za povišenje tlaka, pomoćni kompresor, buster, v. booster, 1. booster intermediate station – pomoćna pumpna stanica, pumpna međustanica, v. booster station, 1. booster jar – škare za pojačavanje udaraca. U procesu bušenja – alatka za instrumentaciju (hvatanje i izvlačenje predmeta iz bušotine, fishing tool) koja se rabi za pojačavanje snage udaraca mehaničkih škara (mechanical jar) ili hidrauličkih škara (hydraulic jar) primijenjenih za oslobađanje zaklinjenih (zaglavljenih) cijevi u bušotini. Spušta se u bušotinu s kolonom za instrumentaciju (fishing string) i nalazi se iznad škara. Fluid u škarama za pojačavanje (na primjer, dušik) komprimira se kada se kolona za instrumentaciju podiže i oslobađanjem posebnog mehanizma dolazi do njegove ekspanzije koja pojačava snagu udarca. Sinonimi: jar accelerator, jar intensifier. booster pump – pumpa za povišenje tlaka, pomoćna pumpa, buster, v. booster, 2. booster station – (1) pomoćna pumpna stanica, pumpna međustanica. Pumpna stanica cjevovoda (obično glavnog). Sinonim: booster intermediate station; v. intermediate pump station. (2) pomoćna pumpna stanica. Stanica na polju za pumpanje na glavnu stanicu ili u rezervoare. boot – (1) konduktor, v. conductor pipe, 1. (2) odušna cijev rezervoara, v. conductor pipe, 2. boot basket – (1) pauk za hvatanje, v. junk basket. (2) košara za hvatanje pri glodanju, v. boot sub. (3) prijelaznik za hvatanje metalnih otpadaka, v. junk sub. boot sub – košara za hvatanje pri glodanju. U procesu bušenja – naprava postavljena iznad glodala tijekom operacije glodanja u kanalu bušotine koja služi za hvatanje i izvlačenje (vađenje) sitnih metalnih krhotina. Tijekom glodanja isplaka pod visokim tlakom potiskuje metalne krhotine u uski prostor između košare i stijenke kanala bušotine, a u trenutku kada krhotine dospiju u širi prstenasti prostor bušotine i tlak se snizi, one padaju u košaru. Takav tip košare se također može postaviti iznad bušaćeg dlijeta u procesu rutinskog bušenja za skupljanje malih komada metala koji bi mogli oštetiti dlijeto. Sinonim: boot basket. BOP – protuerupcijski uređaj (preventer), preventer. Skraćenica termina blowout preventer (v.). border facies – rubni facijes. Rubni dio eruptivne intruzije (tijela eruptivnih ili magmatskih stijena) koji se teksturom i sastavom razlikuje od glavnog intruzivnog tijela, što je možda uvjetovano procesom bržeg hlađenja ili asimilacijom materijala iz okolne stijene. border fault – rubni rasjed. (1) v. boundary fault. (2) v. peripheral fault. borderland – borderlend. Masivi kristaličnih stijena koji s morske (vanjske) strane obrubljuju fanerozojske orogenetske pojaseve blizu ruba sjevernoameričkog kontinenta (u skladu sa široko prihvaćenom geološkom koncepcijom u prvoj polovici 20. stoljeća). Borderlendi su tektonski bili aktivniji nego Kanadski štit (Canadian Shield) i postupno su iščeznuli toneći u oceane. Danas je ta koncepcija odbačena budući da kontinentalna kora ne izlazi izvan granica kontinen-
105
borehole geometry tool
tnskih šelfova (završava blizu njihovih rubova), zbog čega bi veliki dijelovi kontinentalne kore teško mogli potonuti u oceanske bazene izvan zone šelfa. Većina geoloških dokaza u prilog koncepcije borderlenda se može drugačije interpretirati. bore – (1) kanal bušotine, v. hole, 1. (2) izbušeni zdenac (bunar), v. bored well. (3) podvodni prud. Podmorski pješčani hrbat u vrlo plitkoj vodi čija krijesta može doseći nivo vode pri oseki. bore-bit – bušaće dlijeto, v. drilling bit. bored well – izbušeni zdenac (bunar). Plitka vodna bušotina (dubine od 3 metra do 30 metara) velikog promjera (od 20 do 90 cm) koja je izrađena ručnim ili mehaničklim bušenjem. Sinonim: bore. borehole, bore hole – kanal bušotine, v. hole, 1. borehole cementing – cementacija bušotine, v. cementing. borehole compensated acoustilog – kompenzirana akustička (zvučna) karotaža. Akustička (zvučna) karotaža s kompenzacijom (korekcijom) utjecaja dubinskih uvjeta (uvjeta bušotine) na podatke mjerenja. Pribor za karotažu ima dva predajnika (transmitera) i dva prijamnika, a intervalno vrijeme širenja longitudinalnog akustičkog vala se mjeri prema razlici u vremenima nailazaka vala na prijamnike. Primjenjuje se za analizu elektrofacijesa, litološku identifikaciju, procjenu poroznosti, sekundarne poroznosti (u kombinaciji s nuklearnom karotažom) i mehaničkih svojstava formacija (moguća je samo u kompaktnim formacijama), utvrđivanje zona s anomalno visokim tlakom i proračun akustičke impedancije i koeficijenta refleksije (u kombinaciji s karotažom gustoće). Metoda kompenzirane akustičke karotaže je osobito prikladna za zone s niskom poroznošću (nepovoljni utjecaji geometrije kanala bušotine nisu veoma izraženi). Sinonimi: BHC sonic log, borehole compensated sonic log, compensated sonic log. borehole compensated sonic log – kompenzirana akustička (zvučna) karotaža, v. borehole compensated acoustilog. borehole directional survey – mjerenje (određivanje) smjera bušotine (kanala bušotine), v. deviation survey. borehole effect – utjecaj bušotine. U karotaži – izobličenje karotažnih dijagrama (krivulja, podataka) uzrokovano utjecajem promjera, oblika i drugih karakteristika kanala bušotine te isplačne obloge (kore) i katkada zone infiltracije (invaded zone). Korekcija utjecaja dubinskih uvjeta se vrši tzv. kompenziranim karotažama (compensated logs). borehole environment – okoliš bušotine (kanala bušotine). U karotaži bušotina – prstenasta područja (zone) oko kanala bušotine koja nastaju u procesu bušenja poroznih i propusnih formacija (ili zona) s ispiranjem isplakom zbog prodora dijela isplačnog fluida u formaciju i istiskivanja slojnih fluida (ugljikovodika i/ili slojne vode) dublje u formaciju. Dio formacije (gledajući u smjeru od kanala bušotine) iz kojeg su istisnuti slojni fluidi se naziva isprana zona (flushed zone), dio u koji je prodro isplačni filtrat se naziva zona infiltracije (invaded zone), a iza nje je neporemećena zona formacije (uninvaded zone) u kojoj slojni fluidi nisu zagađeni isplakom. Neporemećena zona je zanimljiva specijalistima karotaže, geolozima i tehnolozima razrade. borehole geometry tool – alatka za određivanje geo-
borehole geophysics
metrije bušotine (kanala bušotine). Dubinski pribor za mjerenje (određivanje) azimuta i nagiba (otklona od okomice) bušotine (kanala bušotine). Azimut se mjeri magnetskim kompasom ili giroskopom, a nagib njihalom. Mjerenje se može izvesti u jednoj točki ili na više točaka. borehole geophysics – geofizička ispitivanja u bušotinama. Karotaža u bušotinama koje nisu ni naftne ni plinske. borehole gravimeter – dubinski gravimetar. Pribor za gravimetrijska mjerenja na različitim dubinama u zacijevljenoj bušotini (bušotini sa zaštitnom kolonom) i nezacijevljenoj (bez zaštitne kolone). Gravimetar je osjetljiv na gustoću stijena u okolišu kanala bušotine i rabi se za određivanje horizontalnog protezanja ležišne stijene i mogućeg položaja potencijalne ležišne stijene koja nije bila probušena, ali se nalazi u blizini bušotine. Sinonim: borehole gravity meter. borehole gravity meter – dubinski gravimetar, v. borehole gravimeter. borehole log – dijagram (krivulja) karotaže bušotine, karotažni dijagram (krivulja)bušotine, v. well log. borehole spacing – razmak bušotina, gustoća mreže bušotina, v. well spacing. borehole survey – (1) dubinsko mjerenje devijacije bušotine, v. directional survey. (2) dijagram (krivulja) karotaže bušotine, karotažni dijagram (krivulja) bušotine, v. well log. borehole televiewer – dubinski televizor. Dubinski pribor za dobivanje ultrazvučne slike kanala bušotine. Televizor emitira u bušotini impulsni, uski snop ultrazvučne energija koji skenira stijenku kanala bušotine pomicanjem pribora prema ušću bušotine. Primjenjuje se za detekciju i izučavanje pukotina u ležišnoj stijeni u okolišu bušotine ili za kontrolu korozije ili oštećenih spojnica zaštitne kolone u bušotini (termin je komercijalni naziv). borehole temperature – temperatura na dnu bušotine, v. bottomhole temperature. borehole volume – volumen bušotine (kanala bušotine). Volumen bušotine (kanala bušotine) izračunan prema dijagramu dijametriranja bušotine (kavernogramu – caliper log). bore meal – bušaći mulj, v. drill cuttings. borer – bušač. Zastarjeli sinonim termina driller (v.). boring – (1) trag bušenja (svrdlanja). Trag životne aktivnosti fosilnih organizama – biljaka (gljiva, algi) ili životinja (spužava, crva, briozoa, nekih rakova). Vidljivi su na ljušturama, kostima ili drugim tvrdim dijelovima beskralješnjaka i kralješnjaka kao urezi, žljebovi (brazde) ili rupice. (2) bušenje, v. drilling. boring by percussion – udarno (perkusijsko) bušenje, v. percussion drilling. boring by rotation – rotacijsko bušenje, v. rotary drilling. boring journal – dnevnik (žurnal) bušenja. Zastarjeli sinonim termina driller’s log (v.). boring log – dnevnik (žurnal) bušenja, v. driller’s log. boring mast – bušaći jarbol, v. drilling mast. boring master – bušač, bušaći majstor, v. driller. boring mud – bušaća isplaka, v. drilling mud. boring porosity – poroznost rovanja, v. burrow porosity. boring rig – bušaće postrojenje (uređaj, garnitura), postrojenje (uređaj, garnitura) za bušenje, v. drilling rig.
106
bottomhole (bottom-hole) assembly (BHA)
borings – bušaći mulj, v. drill cuttings. boring sludge – bušaći mulj, v. drill cuttings. boring time – vrijeme čistog bušenja, v. drilling time. boring tool – bušaće dlijeto, v. drilling bit. boring tower – bušaći toranj, toranj za bušenje, v. drilling derrick. bottled gas – plin u bocama. Ukapljeni propan i, u manjoj mjeri, butan ili smjesa propana i butana koji se drže u bocama pod tlakom. Rabe se u domaćinstvima i industriji kao gorivo. bottle test – ispitivanje razbijanja emulzije. Postupak ispitivanja radi određivanja najdjelotvornije kemikalije i njene potrebne količine za razbijanje emulzije tipa «nafta u vodi». Uzorku emulzije se dodaju različite kemikalije i nakon što se utvrdi najdjelotvornija dodaju se njene različite količine radi određivanja minimalnog potrebnog volumena za razbijanje emulzije. bottle-type submersible rig – poluuronjivo bušaće postrojenje od cilindara. Pokretno poluuronjivo bušaće postrojenje konstruirano (izgrađeno) od više čeličnih cilindara – kada se cilindri potope postrojenje potone i osloni se o dno, a kada se voda ukloni iz cilindara postrojenje pluta na vodi. Može bušiti u vodama dubine do 30 metara (100 stopa). bottom – (1) dno, korito. U geomorfologiji – (a) Dno, površina zemlje iznad koje se nalazi neka vodena masa. (b) Dio jezera u dolini U-oblika danas pokriven sedimentima istaloženim vodotocima koji utječu u jezero. (c) dno doline, v. valley floor. (2) dno doline, nizina. U geografiji – nizinska, ravna i obično plodnim tlom pokrivena ravnica (osobito u dolini rijeke Mississippi). Također travnata nizina nastala taloženjem aluvije duž riječnog korita. Aluvijalna ili vodoplavna (poplavna) ravnica. Sinonimi: bottomland, flat, interval, lowland. bottom assembly – dubinski bušaći sklop (sklop bušaćih alatki), v. bottomhole assembly. bottom-bed load – transportirani sedimentni materijal dna korita, v. bed-material load. bottom cementing plug – donji cementacijski čep, v. cementing plug. bottom hold-down – donji zahvatni držač (sidreno uporište) dubinske pumpe. Sidreni uređaj (anchor) za držanje dubinske pumpe s klipnim šipkama (sucker-rod pump) u radnom položaju. Nalazi se na dnu pumpe. bottomhole, bottom hole (BH, bh) – dno bušotine. Najniži ili najdublji dio (točka) bušotine (kanala bušotine). bottomhole (bottom-hole) assembly (BHA) – dubinski bušaći sklop (sklop bušaćih alatki). U procesu bušenja – sklop teških bušaćih alatki ugrađen u donji dio bušaće kolone (kolone bušaćih alatki, drillstring) u bušotini radi ostvarivanja opterećenja na bušaće dlijeto i održavanja njegova smjera bušenja. Jednostavni dubinski bušaći sklop se sastoji od bušaćeg dlijeta (drilling bit) i nekoliko teških šipki (drill collar), a može također uključivati i dlijeto-proširivač (bottomhole reamer) kanala bušotine (iznad bušaćeg dlijeta ili iznad prve bušaće šipke). Osim bušaćeg dlijeta, teških šipki i otežanih bušaćih šipki i dlijeta-proširivača dubinski sklop može imati stabilizatore kolone bušaćih šipki. Tipovi dubinskih bušaćih sklopova (ovisno o uvjetima bušenja) jesu: (a) glatki bušaći sklop (slick bottomhole assembly) – bušaći sklop bez stabilizatora koji
bottomhole (bottom-hole) choke (BHC)
je sastavljen samo od regularnih bušaćih šipki, teških šipki na donjem kraju bušaće kolone i bušaćeg dlijeta; (b) kruti bušaći sklop (packed assembly, packedhole assembly) – bušaći sklop sa stabilizatorom koji se sastoji od bušaćih šipki, dlijeta-proširivača, teških šipki, stabilizatora i bušaćeg dlijeta; (c) njihajni (klatni) bušaći sklop (pendulum assembly, pendulum bottomhole assembly) – sastavljen od bušaće šipke, proširivača, teških šipki i bušaćeg dlijeta; primjenjuje se za smanjivanje devijacije bušotine, i (d) bušaći sklop s dubinskim motorom (downhole motor assembly) – sastavljen od bušaćih šipki, teških šipki, kosog bušaćeg prijelaznika, dubinskog motora i bušaćeg dlijeta (pričvršćenog za motor). Dubinski bušaći sklopovi se također opisuju kao: (a) zglobni (articulated bottomhole assembly); (b) upravljivi (steerable bottomhole assembly); (c) orijentirani (oriented bottomhole assembly) i, (d) neorijentirani (nonoriented bottomhole assembly). Sinonimi: bottom assembly, downhole assembly. bottomhole (bottom-hole) choke (BHC) – dubinska erupcijska sapnica. Sapnica (choke) ili prigušnica (orifice), postavljena u donjem dijelu kolone uzlaznih cijevi (tubing), za regulaciju tlaka i ograničavanje uzlaznog strujanja fluida u svrhu regulacije protoka (rate of flow) i plinskog faktora (gas/oil ratio). Olujna sapnica (v. storm choke) jest tip dubinske erupcijske sapnice koja automatski prekida strujanje ako je protok veći od prethodno određenog. Sinonim: bottomhole flow bean; v. adjustable choke, positive choke, wellhead choke. bottomhole (bottom-hole) circulating pressure – tlak cirkulacije na dnu bušotine. Tlak na fluid koji cirkulira na dnu bušotine. bottomhole (bottom-hole) curve – krivulja tlaka na dnu bušotine. Krivulja tlaka (porasta tlaka) koja se rabi za izučavanje proizvodnih karakteristika naftnih i plinskih ležišta. bottomhole (bottom-hole) differential pressure – diferencijalni tlak na dnu bušotine. Razlika između ležišnog tlaka i tlaka na dnu proizvodne bušotine. bottomhole (bottom-hole) flow bean – dubinska erupcijska sapnica, v. bottomhole choke. bottomhole (bottom-hole) gas separator – dubinski separator (plinski separator). Dubinski uređaj (downhole device) za separaciju nafte i plina prije pumpanja nafte dubinskom pumpom u bušotini kako bi se spriječila blokada plinom i povećala efikasnost pumpe. Separator je pričvršćen za dno kolone uzlaznih cijevi (tubing) ispod usisnog ventila pumpe (standing valve) i jedini je ulaz fluida u pumpu. Fluidi u separatoru struje zavojitom putanjom izazivajući tako separaciju plina i njegovo strujanje u prstenasti prostor između kolona uzlaznih i zaštitnih cijevi (tubing-casing annulus). Sinonimi: bottomhole separator, downhole gas separator. bottomhole (bottom-hole) heater – dubinski grijač. Grijač na dnu bušotine za zagrijavanje i proizvodnju teške, viskozne nafte. bottomhole (bottom-hole) location – položaj dna bušotine. Položaj najnižeg dijela kanala bušotine s obzirom na položaj na površini. bottomhole (bottom-hole) manometer – dubinski manometar, v. bottomhole pressure gage. bottomhole (bottom-hole) motor – dubinski motor (bušaći motor), v. downhole drilling motor.
107
bottomhole (bottom-hole) pump
bottomhole (bottom-hole) oil pump – dubinska pumpa (naftna pumpa), v. bottomhole pump. bottomhole (bottom-hole) packer – pridnena dubinska brtvenica (paker). Dubinska brtvenica postavljena blizu dna kanala bušotine (bottom of well) kako bi se spriječilo uzlazno strujanje fluida u prstenastom prostoru između dviju kolona cijevi (obično između kolona zaštitnih i uzlaznih cijevi, casing-tubing annulus). Pridneni paker može imati jedan, dva ili tri prolazna otvora (bore) ovisno o broju kolona uzlaznih cijevi (tubing) u bušotini; v. anchor packer. bottomhole (bottom-hole) plug – čep na dnu bušotine. Cementni čep (cement plug) ili most (bridge) postavljen blizu dna bušotine radi izolacije dijela njenog kanala ispod čepa. Često se postavljaju za izolaciju iscrpljenih ili vodonosnih zona ležišta. bottomhole (bottom-hole) pressure (BHP, bhp) – tlak na dnu bušotine. (1) U procesu bušenja – hidrostatički tlak zbog težine stupca cirkulirajuće isplake u bušotini (2) U procesu proizvodnje – slojni ili ležišni tlak u bušotini na dubini produktivne formacije ili intervala izmjeren zapisnim dubinskim manometrom. Razlikuje se dinamički tlak na dnu (kada fluidi struje – flowing bottomhole pressure) i statički tlak (kada nema strujanja fluida i tlak raste i stabilizira se – static bottomhole pressure) koji je jednak slojnom ili ležišnom tlaku. Pad tlaka na dnu pokazuje da je ležište u stanovitoj mjeri iscrpljeno. Mjeri se dubinskim manometrom (v. bottomhole-pressure gage) – mjerenje se često izvodi za više različitih protoka (kapaciteta proizvodnje bušotine) za proračun produktivnosti bušotine. bottomhole (bottom-hole) pressure bomb – dubinski manometar, v. bottomhole pressure gage. bottomhole (bottom-hole) pressure buildup test – ispitivanje metodom porasta tlaka, v. pressure buildup test. bottomhole (bottom-hole) pressure gage (gauge) – dubinski manometar. Manometar za mjerenje statičkog ili dinamičkog tlaka u bušotini (shut-in pressure, flowing pressure) na zadanoj dubini. Spušta se žičanim užetom. Tlak se zapisuje na dijagramu sa satnim pomicanjem. Tlak se također može mjeriti senzorom postavljenim u koloni uzlaznih cijevi (tubing) na dnu bušotine. Jedan tip takvog uređaja pretvara mjerenje tlaka u električne signale koji se prenose na površinu gdje se kontinuirano ili periodički očitavaju. Sinonimi: bottomhole manometer, bottomhole pressure bomb. bottomhole (bottom-hole) pressure recorder – zapisni dubinski manometar, v. bottomhole pressure ga(u) ge. bottomhole (bottom-hole) pressure test – mjerenje tlaka u bušotini. Mjerenje slojnog ili ležišnog tlaka (reservoir pressure), statičkog (shut-in pressure) ili dinamičkog (flowing pressure), na zadanoj dubini u bušotini manometrom koji se spušta žičanim užetom. bottomhole (bottom-hole) pump – dubinska pumpa (naftna pumpa). Pumpa na dnu naftne bušotine za umjetno podizanje nafte iz bušotine na površinu. Može biti pokretana elektromotorom (electric pump), hidraulički (hydraulic pump) ili s površinskim pogonskim uređajem s klipnim (pumpnim) šipkama (sucker-rod pump). Sinonimi: bottomhole oil pump, deep-well oil pump, deep-well pump, oil-well pump,
bottomhole (bottom-hole) regulator
subsurface oil pump, subsurface pump; v. electric submersible centirfugal pump, hydraulic bottomhole pump, sucker-rod pump. bottomhole (bottom-hole) regulator – dubinski regulator. Ventil, postavljen u donjem dijelu kolone uzlaznih cijevi (tubing string) s funkcijom sličnom dubinskoj sapnici (bottomhole choke). Ventil je normalno zatvoren i otvara se kod zadanog diferencijalnog tlaka. bottomhole (bottom-hole) sample – (1) dubinski uzorak. Uzorak ležišnih fluida uzet na dnu bušotine za razliku od uzorka uzetog iz separatora (separator sample) ili površinskog uzorka (surface sample). Sinonim: subsurface sample. (2) jezgra. Jezgra stijene izvađena iz bušotine specijalnom alatkom za izučavanje karakteristika ležišta. bottomhole (bottom-hole) separator – dubinski separator (plinski separator), v. bottomhole gas separator. bottomhole (bottom-hole) temperature (BHT, bht) – temperatura na dnu bušotine. Slojna ili ležišna temperatura (reservoir temperature) u bušotini u točki (na dubini) nasuprot produktivnom sloju. Obično se mjeri nakon što je bušotina bila izvjesno vrijeme zatvorena kako bi fluidi u bušotini postigli stanje termičke ravnoteže. Ekstremno visoke temperature na dnu se mogu pojaviti u dubokim bušotinama ili na područjima s nenormalno visokim geotermičkim (geotermalnim) gradijentom. Takve temperature (veće od 250 °C) mogu uzrokovati stanovite tehnološke probleme u bušotinama, na primjer u procesu bušenja mogu izazvati ubrzano zgušnjivanje bušaćih fluida na bazi vode, a povećanje njihove viskoznosti i gustoće može imati za posljedicu smanjenje brzine bušenja, gubitak cirkulacije isplake, klipovanje kanala bušotine pri izvlačenju kolone bušaćih šipki i zaglavljivanje bušaćih alatki (spomenuti problemi se mogu ublažiti uporabom bušaćih isplaka na bazi ulja). bottomhole (bottom-hole) test adapter – prijelaznik za dubinska ispitivanja. Naprava postavljena na vrhu (najgornji fiting) erupcijskog uređaja na ušću bušotine koja osigurava brzo i sigurno priključivanje lubrikatora za klipovanje ili ispitivanje bušotine i omogućuje pristup punim prolaznim presjekom do erupcijskog uređaja. Može također imati unutarnji navoj koji služi za postavljanje elevatora za spuštanje i izvlačenje kolone uzlaznih cijevi (tubinga) i erupcijskog uređaja. bottom-intake electric submersible pump – električna uronjena pumpa s usisom na dnu bušotine. Električna uronjena pumpa (electric submersible pump) s obratnim položajem motora i pumpe – pumpa je na dnu bušotine. bottomland, bottom land – dno doline, nizina, v. bottom, 2. bottom load – transportirani sedimentni materijal u koritu, v. bed load. bottom moraine – podinska (temeljna, osnovna) morena, v. ground moraine, 1. bottoms – (1) talog u rezervoaru. Ostatak primjesa istaloženih iz sirove nafte u skladišnim rezervoarima (storage tanks). (2) ostatak, v. residue, 3. bottom sample – uzorak s dna. (1) Uzorak sirove nafte uzet sa dna ili blizu dna skladišnog rezervoara (storage tank); v. middle sample, upper sample. (2) Uzorak uzet iz nižeg mjesta cjevovoda.
108
boudinage
bottoms and bottom settlings (BS) – talog na dnu rezervoara. Čvrsti i tekući ostaci u sirovoj nafti koji se nakupljaju na dnu skladišnih rezervoara (storage tanks). bottomset – donji sloj delte, v. bottomset bed. bottomset (bottom-set) bed – donji sloj delte, sloj donjeg dijela delte. Jedan od horizontalnih ili blago nagnutih slojeva sitnozrnastih sedimenata (silt i glina) istaloženih na dnu mora ili jezera ispred nastupajućeg ruba delte. Postupno su prekrivani sedimentima prednjeg dijela delte (v. foreset bed) i sedimentima gornjeg dijela delte (v. topset bed). Nalazi se u osnovici punog profila deltnih sedimenata. Sinonim: bottomset. bottom settlings and water – (BS&W) – (1) mulj i voda, talog i voda, v. basic sediment(s) and water. (2) talog i voda. Rezultat ispitivanja u svrhu određivanja prisutnosti čvrstih čestica i vode. bottom subsidence – spuštanje (slijeganje, tonjenje) Zemljine kore, v. subsidence. bottoms up – (1) izvlačenje (vađenje) kolone bušaćih alatki (bušaće kolone). Kompletno izvlačenje bušaćih alatki iz bušotine (od njena dna do vrha). (2) dizanje isplake u bušotini. Uzlazna cirkulacija bušaće isplake u kanalu bušotine prije nego što isplaka na dnu bušotine, zajedno s česticama probušene stijene, dođe do površine. bottoms-up circulation time – vrijeme uzlazne cirkulacije (vrijeme kašnjenja) uzorka probušene stijene, v. lag time. bottom-supported offshore drilling rig – morsko bušaće postrojenje s osloncem o dno. Tip pokretnog postrojenja za bušenje u podmorju s dijelom konstrukcije u kontaktu s dnom mora kada se nalazi na lokaciji bušotine i tijekom procesa bušenja. Ostali dio postrojenja se nalazi iznad površine mora. Uključuje poluuronjiva i samopodizna bušaća postrojenja. bottom water – (1) podinska voda. Slobodna (pokretljiva) voda u vodonosnom sloju koji zaliježe neposredno ispod naftnog ili plinskog ležišta za razliku od rubne vode (v. edge water) ili vezane vode (v. connate water). Podinska voda čini dio ležišne energije (tip režima iskorištavanja ležišta) i znatno utječe na ponašanje ležišta. (2) pridnena voda. U oceanografiji – najdublja i najgušća vodena masa (masa oceanske vode) formirana njenim hlađenjem na površini u području visokih geografskih širina; v. deep water, intermediate water, surface water. bottom-water drive – režim podinske vode, podinski vodotlačni režim. Režim istiskivanja nafte iz ležišta (iskorištavanja ležišta) tlakom podinske vode, tj. vode u vodonosnom bazenu napajanja (akviferu, aquifer) ležišta koji zaliježe neposredno ispod naftne zone ležišta; v. reservoir drive,water drive. bottom-water drive reservoir – ležište s režimom podinske vode (podinskim vodotlačnim režimom), v. bottom-water drive. boudin – budina. (1) Jedan od niza izduljenih lećastih segmenata stijena u tzv. strukturi budinaž (v. boudinage) koji su raspoređeni paralelno pružanju sloja i uzajamno su spojeni ili razdvojeni. U presjeku imaju buričasti oblik; v. tectonic lens. (2) Opći termin koji označava svaki tektonski uklopak ili leću (tectonic inclusion) bez obzira na njihov oblik ili postanak. boudinage – budinaž. Struktura uobičajena u serijama
boulder
izrazito deformiranih sedimentnih i metamorfnih stijena u kojima je kontinuirani kompetentni sloj (sloj kompetentne stijene), koji zaliježe između plastičnijih slojeva (slojeva nekompetentnih stijena), podvrgnut rastezanju, stanjivanju i kidanju u pravilnim intervalima na pojedine blokove nalik na tektonske leće, tzv. budine (v. boudin), izduljene paralelno s osi bore. Sinonim: sausage structure. boulder – blok. (1) U sedimentološkoj klasifikaciji – fragment stijene veći od oblutka (v. cobble) i promjera preko 256 mm (10 inča). Oblik mu je ponešto zaobljen zbog abrazije (valjanja) tijekom transportiranja (prenošenja). Blok je najveći fragment stijene u sedimentološkoj klasifikaciji (u V. Britaniji donja granica promjera bloka je 200 mm ili 8 inča); v. large boulder, medium boulder, small boulder. (2) glacijalni (ledenjački) blok, v. glacial boulder. (3) blok trošenja (raspadanja), rezidualni blok, v. boulder of weathering. (4) Opći termin koji označava fragment bilo koje stijene čija je težina prevelika da bi ga mogao podići čovjek. boulder bed – sloj blokova. (1) Konglomerat (valutičnjak, conglomerate) koji sadrži fragmente stijena veličine blokova (v. boulder). (2) Glacijalni (ledenjački) sediment, na primjer, til (till) ili tilit (tillite), koji sadrži fragmente sa širokim rasponom promjera. boulder clay – glina s blokovima, til. Termin koji se u V. Britaniji rabi kao ekvivalent termina til (v. till), ali se ponajprije odnosi na glacijalne (ledenjačke) sedimente (glacial deposits) koji se sastoje od isprutanih subangularnih blokova (blokova s ledenjačkim strijama) različitih promjera i cementiranih (vezanih) gustim, tvrdim pulveriziranim (finoklastičnim) glinama i gorskim brašnom. Termin till se u prvom redu rabi kao opći termin koji je primjenljiv ne samo na gore opisane sedimente nego i na takve glacijalne sedimente u kojima nema blokova ili koji uglavnom sadrže pjeskoviti materijal i vrlo malo gline. Sinonim: drift clay. boulder conglomerate – konglomerat (valutičnjak) s blokovima. Tip konsolidirane (cementirane) stijene koja se sastoji uglavnom od blokova (v. boulder). boulder gravel – šljunak od blokova. Nekonsolidirani (necementirani, rahli) sediment koji se sastoji uglavnom od blokova (v. boulder). boulder of decomposition – blok razlaganja (kemijskog trošenja). Blok trošenja (v. boulder of weathering) koji je nastao u procesu kemijskog trošenja ili raspadanja stijena (v. chemical weathering), na primjer, blok bazalta modificiran i zaobljen sferoidnim trošenjem, pri čemu je očuvao relativno svježu (neizmijenjenu) sferičnu jezgru okruženu nizom ljusaka raspadnute stijene; v. boulder of disintegration. boulder of disintegration – blok razaranja (mehaničkog trošenja). Blok trošenja (v. boulder of weathering) koji je nastao mehaničkim razaranjem stijena (mechanical weathering), na primjer, blok formiran raslojavanjem (listanjem) stijene (exfoliation); v. boulder of decomposition. boulder of weathering – blok trošenja (raspadanja), rezidualni blok. Velika odvojena stijenska masa čiji su rubovi i kutovi zaobljeni. Blokovi trošenja se nalaze na površini zemlje ili plitko ispod nje. Njihov postanak je uvjetovan različitim procesima trošenja (raspadanja) stijena – razlaganjem ili kemijskim trošenjem (chemical weathering, v. boulder of decomposition)
109
boundstone
i razaranjem ili mehaničkim trošenjem (mechanical weathering, v. boulder of disintegration). Sinonimi: residual boulder, weathering boulder. Bouma cycle – Boumaov ciklus (sekvencija), v. Bouma sequence. Bouma sequence – Boumaova sekvencija (ciklus). Vertikalna sedimentna sekvencija istaložena turbiditnim strujama (turbidity currents), karakteristični jasno izraženi niz stadija formiranja potpune sekvencije turbidita (sequence of turbidite). Izdvojeno je pet vertikalnih jedinica (stadija, intervala) koje su označene (odozdo prema gore) slovima a, b, c, d i e i razlikuju se svojom sedimentnom strukturom i veličinom (promjerom) zrna: (a) jedinica na dnu sekvencije – grubozrnasti (krupnozrnasti), loše sortirani i masivni sedimenti s mogućom gradacijskom slojevitošću (potencijalne su ležišne stijene); (b) donji slojevi s paralelnom laminacijom; (c) slojevi s laminacijama strujnih riplova; (d) gornji slojevi s paralelnim laminacijama, i (e) jedinica na vrhu sekvencije – pelitni sedimenti (vrlo finozrnasti s paralelnim laminama i sastavljeni od hemipelagičnih ili pelagičnih muljeva). Jedinice a i b (i čak jedinica c) mogu zbog raznih uzroka nedostajati u sekvenciji. Sinonim: Bouma cycle. boundary – granica. U geološkom smislu – linija koja označava granicu iza koje ne postoje neka svojstva danog objekta (na primjer, površina koja odjeljuje stijene različitog tipa ili starosti) ili linija koja razdvaja dvije kartografske jedinice na geološkoj karti. boundary curve – fazna granica, v. boundary line. boundary effect – rubni (granični) efekt, v. end effect. boundary line – fazna granica. U geokemiji – linija duž koje graniče područja bilo kojih dviju faza u binarnom (dvojnom) sustavu i linija duž koje se presijecaju dvije bilo koje površine likvidusa u ternarnom (trojnom) sustavu. U kondenziranom ternarnom sustavu fazna granica odgovara ravnoteži, u pravilu, između dvije čvrste faze i jedne tekuće faze, Sinonimi: boundary curve, phase boundary. boundary pressure – tlak na kontaktu. Srednji tlak na vodo-naftnom kontaktu (oil-water contact) ili vodoplinskom kontaktu (gas-water contact) ležišta. boundary stratotype – stratotip granice jedinica. Određena točka u određenoj sekvenciji slojeva stijena koja služi kao standard za definiranje i prepoznavanje stratigrafske granice (stratigraphic boundary). Također se može definirati i kao tipski presjek (v. type section) na kojem je prikazana ili označena sinkrona (istodobna) granica dviju geokronoloških i stratigrafskih jedinica koja prolazi unutar kontinuiranog stratigrafskog presjeka gdje nema bitnog prekida sedimentacije. Sinonim: type-boundary section; v. stratotype. boundary wave – granični seizmički val. Seizmički val koji se širi (rasprostire) duž slobodne površine ili duž površine razdjela (razgraničenja) između slojeva. boundstone – baundston. Tip sedimentne karbonatne stijene (sedimentary carbonate rock) čije su prvobitne komponente bile vezane tijekom sedimentacije i u biti ostale neizmijenjene u procesu rasta (povećanja mase) stijene (na što upućuju takve njezine karakteristične osobitosti, kao što su skeletne forme prorastanja i laminacija ili slojevitost koja nije vezana uz distribuciju tvari po relativnoj gustoći, odno-
bound water
sno koja je suprotna gravitaciji) – na primjer, većina grebenskih (grebenotvornih) stijena i neke stijene bioherma i biostroma. Baundston se sastoji od bioklasta promjera većeg od 2 mm koji čine više od 10% stijene. Bioklasti su organski uzajamno pričvršćeni ili cementirani, te mogu formirati strukturni skelet ili se raspršiti među grubim skeletnim detritusom. bound water – kemijski vezana voda. Voda koja je kemijski vezana uz mineralna zrna ili je apsorbirana na njima i ne može slobodno strujati. Ne može se ukloniti bez mijenjanja (promjene) strukture ili sastava tvari i, za razliku od slobodne vode (v. free water), ne može reagirati (otapati, formirati kristale leda). Kemijski vezana voda se nalazi i u materijalima kao što su biljne i životinjske stanice. Bowen reaction (Bowen’s reaction) series – Bowenov reakcijski niz. Niz minerala u kojem će ranije formirana faza reagirati kasnije u diferencijaciji i formirati novi, daljnji mineral u nizu. Termin se primjenjuje usporedo s terminom reakcijski niz (v. reaction series). bowl – potporanj klinova, v. drilling bowl. bowlingite – saponit, v. saponite. box – kolčak spojnice. Kraj cijevi ili klipne (pumpne) šipke (sucker rod) s unutarnjim (ženskim) navojem (female thread); v. pin. box and pin, box-and-pin – s unutarnjim i vanjskim (ženskim i muškim) navojem. Termin za označavanje tipa spojnice koja se rabi za spajanje cijevi ili klipne (pumpne) šipke (sucker rod). Primjenjuje se kada cijevi ili klipne šipke imaju na jednom kraju vanjski (muški) navoj (male thread), a na drugom kraju unutarnji (ženski) navoj (female thread). Suprotan tip spojnice je spojnica s dvostrukim vanjskim (muškim) navojem (pin-and-pin coupling). box-and-pin coupling – spojnica s unutarnjim i vanjskim (ženskim i muškim) navojem, v. box and pin. box-and-pin sucker rod – klipna šipka s navojnim kolčakom i čepom (s unutarnjim i vanjskim navojem), v. box and pin, sucker rod. box fold – sandučasta bora. Bora koja u poprečnom presjeku ima kvadratni oblik, čiji profil ima oblik triju strana pravokutnika, odnosno bora čiji tjemeni dio ima izgled ravne široke površine a njena krila su nagnuta pod strmim kutovima. box tap – konusni trn s unutarnjim (ženskim) navojem. U procesu bušenja – alatka konusnog oblika za hvatanje i izvlačenje predmeta palih u bušotinu s vanjskim navrtanjem na hvatani predmet. Boyle’s law – Boyleov zakon. Fizikalni zakon koji postavlja ovisnost volumena plina o tlaku – kada se mijenja tlak, tada se na odgovarajući način mijenja volumen plina, i obratno, odnosno, tlak plina je inverzno proporcionalan njegovom volumenu pri konstantnoj temepraturi. Zakon vrijedi za idealan plin (ideal gas), a kada se primjenjuje na realne plinove (real gas), tada se može uvesti faktor kompresibilnosti (Z faktor) plina. Boyle’s law method – metoda na principu Boyleovog zakona, v. Boyle’s law porosimeter. Boyle’s law porosimeter – porozimetar na principu Boyleovog zakona. Pribor (uređaj) koji se obično rabi za određivanje poroznosti uzoraka stijena (na primjer, jezgara). U porozimetru s jednom komorom (Boyle’s law single-cell porosimeter) plin poznatog volumena se komprimira na specificirani tlak u komori
110
bradenheading, braden heading
s uzorkom stijene. Za određivanje poroznosti uzorka izmjeri se volumen plina pri atmosferskom i povišenom tlaku. U porozimetru tog tipa s dvije komore (s dvostrukom komorom, Boyle’s law double-cell porosimeter) u jednoj komori se nalazi uzorak stijene, dok je druga komora prazna. Tlak plina se povećava u praznoj komori, zatim se komore spoje otvaranjem ventila, izmjere se tlakovi i izračuna poroznost; v. porosity measurement. brachiopods (Brachiopoda) – brahiopodi, ramenonošci. Koljeno morskih beskralješnjaka (marine invertebrates). Karakterizirani su lofoforom (lophophore) i dvjema bilateralno (dvostrano) simetričnim polovicama ljuštura (bilaterally symmetrical valves) koje mogu biti vapnene ili hitinsko-fosfatne. Obično su pričvršćeni za supstrat, ali također mogu biti slobodni. Važni provodni fosili (guide fossils). Stratigrafska rasprostranjenost: donji kambrij-danas. Sinonimi: brachs, lamp shells. brachs – brahiopodi, ramenonošci, v. brachiopods. brachyanticline – brahiantiklinala. Kratka, široka antiklinala. Antiklinala za koju je karakteristična velika širina tako da su izlazi slojeva na površinu razmješteni u obliku elipsa; v. brachysyncline. brachygeosyncline – brahigeosinklinala. Duboka ovalna depresija formirana tijekom kasnijih stadija deformacije geosinklinale. Brahigeosinklinala je jedan od tipova sekundarne geosinklinale. brachysyncline – brahisinklinala. Kratka, široka sinklinala. Sinklinala za koju je karakteristična velika širina tako da u tlocrtu nalikuje na centroklinalu (centrocline); v. brachyanticline. brachyuran crabs – brahiuri, kratkorepi (kratkotrbi) raci, kratkorepci, rakovice, v. brachyurans. brachyurans (Brachyura) – brahiuri, kratkorepi (kratkotrbi) raci, kratkorepci, rakovice. Infrared rakova (crustaceans). Karakterizirani su širokim i kratkim oklopom (carapace). Stratigrafska rasprostranjenost: donja jura-danas. Sinonim: brachyuran crabs. brackish water – bočata (bočatna, brakična) voda, bočatica. Voda s niskom koncentracijom otopljenih soli. Neodređeni termin koji se rabi za označavanje voda čiji je salinitet između vrijednosti saliniteta normalne morske i normalne slatke vode. bradenhead – (1) glava zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casinghead. (2) navojni čep glave zaštitne kolone, glava zaštitne kolone s brtvenicom, v. stuffingbox casinghead. bradenhead gas – (1) plin iznad naftnog ležišta. Plin iz svih slojeva iznad naftnog na bušotini (sav plin iznad naftonosnog sloja). (2) naftni (kaptažni, kaptažni naftni) plin, plin naftnih bušotina, v. casinghead gas. bradenhead gas well – plinska bušotina na izoliranom ležištu. Bušotina koja proizvodi plin iz plinskog ležišta koje je izolirano od naftnog ili plinskog ležišta na toj bušotini, a leži ispod njega. bradenheading, braden heading – potiskivanje stimulacijskog fluida slojnim fluidom bez izolacije formacije. Metoda pumpanja (injektiranja) radnog fluida za obradu formacije (treating fluid) u bušotinu bez izolacije obrađivane formacije dubinskom brtvenicom (pakerom) – fluid za obradu se pumpa u bušotinu kroz kolonu uzlaznih cijevi (tubing string) i zatim potiskuje u formaciju injektiranjem proizvedenog slojnog fluida kroz kolonu tubinga. Ako se u toj operaciji
bradenhead method
primjenjuje izolacija obrađivane formacije pakerom, tada se taj proces naziva bullheading. bradenhead method – metoda cementacije pod tlakom sa zatvorenom glavom bušotine, v. bradenhead squeeze. bradenhead squeeze – cementacija pod tlakom sa zatvorenom glavom bušotine. Metoda cementacije bušotine pod visokim tlakom (squeeze cementing) – operacija popravljanja kanala bušotine pumpanjem cementne kaše (otopine, cement slurry) kroz kolonu uzlaznih cijevi (tubing) ili bušaću kolonu (kolonu bušaćih alatki, drillstring) koja je spuštena do vrha perforacija zaštitne kolone (casing). Glava zaštitne kolone je tijekom injektiranja cementne kaše zatvorena kako bi se spriječilo strujanje kroz kolonu na površinu i cement se protisne kroz perforacije. Uzlazne cijevi ili bušaće šipke se izvuku iz bušotine i cement ostavi da stvrdne. Druge metode visokotlačne cementacije bušotina su s izolacijom prstenastog prostora bušotine pakerom (v. bullhead squeeze), s prekidanim pumpanjem cementne kaše (v. hesitation squeeze) i kontinuiranim injektiranjem cementne kaše (v. running squeeze). Sinonim: bradenhead squeezing. bradenhead squeezing – cementacija pod tlakom sa zatvorenom glavom bušotine, v. bradenhead squeezing. Bradfordian – bredford, bradford. (1) Stratigrafski kat najgornjeg dijela devona (uppermost Devonian) provincijske skale Sjeverne Amerike – iznad kasadagana (Cassadagan), a ispod misisipija (Mississippian). Sinonim: Conewangoan. (2) Stratigrafski potkat srednje jure (Middle Jurassic) iznad bata (Bathonian) u Velikoj Britaniji. braided river – anastomozna (prepletena) rijeka, v. braided stream. braided fluvial deposits – sedimenti prepletenih rijeka, v. braided stream. braided stream – anastomozna (prepletena) rijeka. Rijeka koja je razdijeljena na složeno prepletenu mrežu mnogih malih i plitkih korita međusobno odvojenih otocima ili prudovima u koritima. Općenito se smatra da takva rijeka upućuje na njenu nemogućnost (nesposobnost) transportiranja (prenošenja) cjelokupne mase materijala (kao u slučaju materijalom preopterećenih i agradacijskih rijeka koje teku u širokom koritu na vodoplavnoj ravnici). Sinonim: anastomosing stream, braided river; v. braiding. braiding – anastomoza. Proces postupnog račvanja riječnog korita, što uzrokuje formiranje izduljenih uskih otoka i prudova koji pretvaraju korito u složenu mrežu malih, uzajamno isprepletenih rukavaca. Djelatnost riječnog toka koji nije u stanju transportirati (prenositi) sav materijal u sebi i tako stvara račvajuće korito, Sinonim: anastomosis; v. braided stream. brake band – pojas kočnice. U tehnici bušenja – dio kočnice na bušaćem postrojenju, elastični čelični pojas koji zahvaća prirubnice bubnja bušaće dizalice za kontrolu spuštanja pokretnog koloturnika, odnosno bušaćih šipki, zaštitnih ili uzlaznih cijevi. branch – (1) pritok. Mali vodotok koji utječe u drugi, obično veći, vodotok (tributary). (2) riječni rukavac. Rijeka koja se odvaja od (istječe iz) glavnog kanala druge rijeke i ne spaja se ponovno s njim, na primjer, u području delte ili aluvijalne lepeze (distributary). (3)
111
breached anticline
spojni riječni kanal. Rijeka koja se odvaja od (istječe iz) druge rijeke i ponovno se spaja s njom (by-channel). (4) račva. Viljuškasto račvanje plimne rijeke. (5) grana dromokrone reflektiranih (odbijenih) valova. U seizmologiji – jedan od dvaju ili više drugih postojećih nailazaka reflektiranih (odbijenih) valova (refleksa) od istog horizonta refleksije (reflektora) koji se mogu opažati u jednoj točki prijama, poput slučaja kada je horizont refleksije konkavno zakrivljen ili diskontinuiran kao kod reverznog rasjedanja. Grana domokrone reflektiranih valova se može definirati i kao grana koja se formira pri registraciji reflektiranih valova (refleksa) od konkavno zakrivljene granice razdjela kada se u jednoj točki prijama registrira nekoliko refleksa od istog horizonta refleksije. (6) grana domokrone refraktiranih (prelomljenih) valova. U seizmologiji - grana domokrone koja se formira pri registraciji (u jednoj točki prijama) više od jednog nailaska refraktiranih valova na istom horizontu refrakcije, što je uzrokovano osobitim oblikom (konfiguracijom) horizonta refrakcije. branched alkanes – razgranati alkani, alkani s razgranatim lancima, v. alkanes. branched-chain hydrocarbons – ugljikovodici s razgranatim lancima. Ugljikovodici s četiri ili više ugljikovih atoma raspoređenih u razgranate lance. Zajedno s ugljikovodicima s ravnim lancima (straight chains) se nazivaju acikličkim spojevima. branched-chain paraffins – izoparafini. Parafinski ugljikovodici (alkani) s razgranatim lancima ugljikovih atoma, za razliku od normalnih parafina (n-parafina, normal paraffin, n-paraffin), koji imaju ravne lance (straight chains). Primjer je izobutan. Sinonimi: i-paraffins, isoparaffins. branch fault – sporedni rasjed, v. auxiliary fault. branching fault – račvajući rasjed. Rasjed koji se dijeli (grana, račva) na dva ili više dijelova. branchiopod crustaceans – branhiopodi, škrgonošci, v. branchiopods. branchiopods (Branchiopoda) – branhiopodi, škrgonošci. Razred rakova (crustaceans). Karakterizirani su morfološkom sličnošću (sličnošću građe) njihovih brojnih somita (segmenata tijela, somites) i ekstremiteta (limbs) i njihovim načinom hranjenja filtriranjem. Stratigrafska rasprostranjenost: donji devondanas. Sinonim: branchiopod crustaceans. branchiurans (Branchiura) – branhiuri, škrgorepci. Podrazred rakova (crustaceans). Ektoparaziti riba. branchstone – brančston. Tip grebenotvorne stijene (v. reef rock), baundstona (v. boundstone) ili frejmstona (v. framestone) sastavljen od uspravnih granajućih kolonija koje se uzajamno dodiruju tako da formiraju skelet nalik na rešetku. Šupljine između grana mogu biti otvorene ili ispunjene finim sedimentom ili kristaliničnim cementom (vezivom). Bravais lattice – Bravaisova rešetka (kristalna rešetka), v. crystal lattice. brea – mineralna smola. Rijetko primjenjivani termin za označavanje viskoznog asfalta koji nastaje evaporacijom (isparavanjem) hlapljivih komponenata iz površinskih naftnih izdanaka (na Trinidadu se tim terminom naziva malta – v. maltha). breached anticline – antiklinala s duboko erodiranim tjemenom. Antiklinala čije je tjeme (svod, crest) duboko erodirano zbog čega je obrubljena erozijskim
breadth
kosinama okrenutim prema njenoj jezgri. Sinonimi: scalped anticline, unroofed anticline. breadth – širina broda, v. beam, 2. break – (1) stratigrafski prekid. Oštra promjena kronološke sekvencije sedimentnih stijena (redoslijeda uslojavanja sedimentnih stijena) na određenom nivou koja obično upućuje na nesklad (osobito stratigrafski nesklad, disconformity) ili prekid (hijat, hiatus). Stratigrafski prekid je osobito primjetna promjena litologije (litološkog sastava), na primjer, prekid koji odvaja kanalni pješčenjak (channel sand) od šejla što ispod zaliježe, također predstavlja prekid normalne geološke sekvencije (presjeka), osobito stratigrafskog kontinuiteta. Sinonimi: gap, stratigraphic break. (2) pregib reljefa. U geomorfologiji – primjetna promjena topografije područja ili dio zemljišta koji se po morfologiji izrazito razlikuje od susjednog područja. Element reljefa koji se oštro izdvaja po obliku i obrisima, na primjer, duboka dolina, osobito klisura ili kanjon koji prosijecaju gorski hrbat ili lanac. (3) promjena brzine bušenja. Termin kojim se u procesu bušenja obično označava porast brzine bušenja (fast break) i također oštra promjena tvrdoće bušenih slojeva stijena po vertikali (na primjer, zbog nailaska dlijeta na rasjed ili pukotinu) i postojanje rahlije stijene između slojeva kompaktnije stijene (na primjer šejla između masivnih stijena). (4) pregib, lom. Izrazita ili oštra promjena ili infleksija padine ili profila. Termin se primjenjuje u izrazima tipa pregib (lom) padine (break of slope) i pregib (lom) profila (break of profile). (5) nailazak seizmičkih valova, v. arrival. break circulation – uspostaviti cirkulaciju isplake. Pokrenuti isplačnu pumpu radi uspostavljanja cirkulacije isplake. Budući da je isplaka zbog prekida cirkulacije (mirovanja) postala gušća ili se pretvorila u gel, obično je potreban visoki tlak pumpe. break down pressure (BDP) – tlak frakturiranja. Tlak potreban za početak frakturiranja (loma) sloja (formacije). breaker – razbijeni morski val. Morski površinski val koji je postao tako ustrmljen (strmine 1/7) da se krijesta otkida s njegova tijela, a turbulentna masa vode se sručuje na obalu ili preko grebena ili litice. Lomljenje (razbijanje) valova se obično zbiva kada je dubina vode manja od 1,28 puta visina vala. Sinonim: breaking wave. breaker plate – jaram, ploča za navrtanje i odvrtanje bušaćeg dlijeta, v. bit breaker. breaker zone – zona mlata mora, v. surf zone. breaking down – rastavljanje kolone bušaćih šipki, odvrtanje bušaćih šipki. U procesu bušenja – rastavljanje kolone bušaćih šipki na pojedinačne šipke i njihovo odlaganje na policu u bušaćem tornju. breaking strength – prijelomna čvrstoća, čvrstoća na lom, v. fracture strength. breaking wave – razbijeni morski val, v. breaker. break out – demontaža bušaće kolone. U procesu bušenja – izvlačenje kolone bušaćih alatki iz kanala bušotine, njihovo otpajanje i slaganje cijevi u bušaćem tornju. Termin se također odnosi na operaciju demontaže zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing). breakout box – jaram, ploča za navrtanje i odvrtanje bušaćeg dlijeta, v. bit breaker. breakout (break-out) cathead – vitlo (mosur) za od-
112
breathing vent
vrtanje bušaćih šipki. U tehnici bušenja – uređaj na bušaćem postrojenju (garnituri) koji služi kao pogon pri odvrtanju bušaćih šipki. Obično je smješten suprotno od bušačeve strane dizalice. breakout (break-out) man – rukovatelj kliještima (ključem) za odvrtanje bušaćih šipki. U procesu bušenja – član posade bušaćeg postrojenja koji rukuje kliještima za odvrtanje i navrtanje bušaćih šipki (v. breakout tongs) pri njihovu izvlačenju iz bušotine ili spuštanja u nju. breakout (break-out) tongs – ključ (kliješta) za odvrtanje bušaćih šipki. U procesu bušenja – velika naprava nalik kliještima koja je obješena iznad radnog podišta (platforme) bušaćeg postrojenja (drill floor). Kada se bušaće šipke izvlače (vade) iz bušotine ključ za odvrtanje djeluje kao ključ za zakretanje cijevi (torque tongs), a kada se šipke spuštaju u bušotinu služe kao ključ za držanje cijevi (backup tongs) za ključ za navrtanje (makeup tongs). Sinonim: lead tongs. breakover – zamjena bušaće isplake, v. conversion. breakthrough – (1) prodor istiskivajućeg fluida, v. breakthrough of displacing fluid. (2) usijecanje, urezivanje. U geologiji – erozijska djelatnost tekućih voda kojom se urezuju prolazi. (3) usjeklina. Korito formirano usijecanjem (urezivanjem). breakthrough of displacing fluid – prodor istiskivajućeg fluida. Prva pojava istiskivajućeg (injektiranog) fluida (sredstva, agensa) u proizvodnoj bušotini (na primjer, vode, plina, pare, otapala i dr.) u procesu istiskivanja nafte. Prodor se događa kada fronta istiskivanja nafte dođe do proizvodnih bušotina i ne znači kraj uspješnog istiskivanja nafte budući da se i nakon prodora mogu proizvesti znatne količine nafte. breakthrough of injected fluid – prodor injektiranog fluida, v. breakthrough of displacing fluid. breakthrough time – vrijeme prodora. Vrijeme potrebno da injektirani fluid (fronta istiskivajućeg fluida) dopre do proizvodne bušotine u procesu istiskivanja nafte iz ležišta. breathe – disanje rezervoara, v. breathing, 1. breather tubes – odušne cijevi. Ispusne cijevi na skladišnim rezervoarima (storage tanks) za izlaženje zraka ili para tijekom punjenja rezervoara ili kada tekućina ekspandira usljed zagrijavanja. breather vent – dišni odušak rezervoara, v. breathing vent. breathing – (1) disanje rezervoara. Strujanje plina i naftnih para u skladišni rezervoar (storage tank) ili iz njega kroz odušni ventilacijski vod (cijev) rezervoara zbog ekspanzije i kontrakcije tekućine izazvanih dnevnim promjenama temperature (izmjeničnim zagrijavanjem i hlađenjem zbog razlika između dnevne i noćne temperature). Sinonim: breathe. (2) eksploatacija periodičkim eruptiranjem. Izbacivanje kapljevine (nafte i vode) iz kanala bušotine plinom kada postigne dovoljno visok tlak. breathing loss – gubitak disanjem rezervoara. Gubitak dijela fluida u skladišnim rezervoarima (storage tanks) uzrokovan dnevnim promjenama temperature; v. breathing, 1. breathing vent – dišni odušak rezervoara. Otvor (port) u skladišnom rezervoaru (storage tank) koji omogućuje strujanje zraka i naftnih para u rezervoar i iz njega usljed izmjeničnog zagrijavanja i hlađenja uzrokova-
breathing well
nih promjenom temperature. Odušak može imati na sebi osigurač protiv plamena (flame arrestor). Sinonim: breather vent. breathing well – eruptirajući zdenac (bunar); eruptirajuća bušotina. Zdenac (bunar) ili bušotina (obično vodna) u kojima s promjenom atmosferskog tlaka dolazi do naizmjeničnog izbacivanja i usisavanja jake zračne struje, što je često praćeno odgovarajućim naizmjeničnim zvukovima ispuha i usisa. Takav zdenac ili bušotina probuše debelu zonu aeracije (prozračnu zonu, zone of aeration) koja je dovoljno porozna i propusna tako da osigurava slobodnu cirkulaciju zraka između nje i zdenca (bušotine), ali je u ostalom dijelu njihova kanala veza s atmosferom krajnje otežana zbog postojanja gustog (kompaktnog) tla ili drugog materijala niske permeabilnosti iznad nezasićenih slojeva. Na dijelu kanala zdenca (bušotine) nisu ugrađene zaštitne cijevi. Sinonim: blowing well. breccia – breča, kršnik. Tip grubozrnaste klastične sedimentne stijene (v. sedimentary rock) sastavljene (građene) od vrlo nesortiranih grubih uglastih fragmenata nepravilna oblika istih ili različitih, prethodno nastalih, stijena koji su uzajamno vezani kremenim, vapnenim ili glinenim vezivom. Može nastati sedimentacijom, poremećajima tijekom sedimentacije, magmatskim procesima, tektonskim procesima ili kolapsom stijena. Slična je konglomeratu (v. conglomerate) od kojeg se razlikuje po oštrim rubovima fragmenata, dok su fragmenti konglomerata zaobljeni. Breče mogu biti ležišne stijene za ugljikovodike. Sinonim: rubblerock; v. conglomerate. breccia conglomerate – brečo-konglomerat. Sedimentna stijena koja se sastoji i od uglatih i od zaobljenih (izvaljanih) čestica – tip sedimentne stijene koja se ne može jasno odrediti niti kao breča ni kao konglomerat (koja je između breče i konglomerata). Sinonim: breccio-conglomerate. breccia dike – brečni dajk (žica). Sedimentni, klastični dajk ili žica koji presijeca okružujuću stijenu i sastavljen je (građen) od breče. breccial – brečni, brečin. Koji se odnosi na breču (v. breccia). breccia pipe – brečna (vulkanska) cijev, v. pipe, 3. breccia porosity – brečna poroznost. Međučestična poroznost (tip poroznosti) u brečama. breccia-sandstone – brečo-pješčenjak. Pješčenjak koji sadrži stanovitu količinu malih fragmenata (odlomaka) breče. brecciated – brečiran. Koji je pretvoren (transformiran) u breču ili je karakteriziran njenim svojstvima ili na nju nalikuje. Termin se osobito primjenjuje za označivanje strukture stijena u kojima je zamjetna akumulacija uglatih fragmenata (odlomaka) ili za označivanje teksture ruda koje su karakterizirane postojanjem nezaobljenih fragmenata minerala. brecciation – brečiranje. Formiranje breča, na primjer drobljenjem stijena u uglate fragmente. breccia vein – žilna breča. Pukotina koja sadrži brojne fragmente okolnih stijena i čije su šupljine ispunjene mineralima. brecciform – brečast, brečolik. Koji ima oblik breče ili njenu strukturu ili na nju nalikuje (v. breccia). breccio-conglomerate – brečo-konglomerat, v. breccia-conglomerate.
113
bridging
breccioid – brečoidan, brečolik. Koji ima izgled breče (v. breccia). brecciola – brečola. Dobro sortirana intraformacijska breča sastavljena od malih uglatih fragmenata vapnenca koji formiraju jasno izražene slojeve razdvojene proslojcima tamnog šejla (primjer je breča u sjevernim Apeninima). breeze – lagani svježi vjetar, svježi povjetarac. Vjetar čija brzina varira između 4 i 27 čvorova (od 6 do 49 km/h), odnosno vjetar jakosti od 2. do 6. stupnja prema Beaufortovoj skali vjetrova (v. Beaufort wind scale). Ovisno o brzini naziva se lahor (v. light breeze), povjetarac (v. gentle breeze), umjereni vjetar (v. moderate breeze), svježi vjetar (v. fresh breeze) i jaki vjetar (v. strong breeze). Brent – sirova nafta tipa Brent. Sirova nafta polja «Brent» sa britanskog sektora Sjevernog mora koja se u V. Britaniji rabi kao etalonska (bazna, referentna) nafta za određivanje cijena drugih sirovih nafti. Bretonian orogeny – bretonska orogeneza. Jedna od 30 ili više orogeneza tijekom fanerozoika (identificirana od H. Stillea). Sastoji se od nekoliko faza i obuhvaća vremenski interval od početka kasnog devona do konca devona. Bretonska orogeneza se smatra najranijim dijelom variscičke orogenetske ere (Variscan orogenic era) koja se nastavila do konca paleozoika. bridge – (1) tampon u kanalu bušotine. U procesu bušenja – prepreka u kanalu bušotine, veliki fragment ili fragmenti stijena od urušavanja stijenke bušotine ili drugi predmeti koji su pali u kanal bušotine i time ga djelomično zatvorili (začepili). (2) most u kanalu bušotine. Naprava koja se postavlja u kanal bušotine radi zadržavanja cementa ili drugog materijala i koja se kasnije može permanentno ostaviti u bušotini, izvući (ukloniti) iz bušotine ili izbušiti. (3) tamponirati kanal bušotine. Formirati (napraviti) tampon u kanalu bušotine. bridge over – erupcijsko začepljenje kanala bušotine. Pojava pri erupciji bušotine kada stijenski materijal (stijensko kršje, pijesak, glina i drugi klastični materijal) katkada začepe kanal bušotine i time prekinu erupciju. bridge plug (BP) – (1) cementni most, mosni cementni čep. Cementni čep postavljen u kanalu bušotine (u koloni zaštitnih cijevi, casing) na točno određenoj (specificiranoj) dubini. Služi za izolaciju produktivne zone (zona) ili dubljih intervala kada se proizvodnja nastavlja iz plićih intervala. (2) izolacijski mosni čep, izolacijski most. Kratka raširiva dubinska alatka s klinovima (čeljustima) i gumenim brtvenim elementima koja se spušta u kanal bušotine (u kolonu zaštitnih cijevi) na specificiranu dubinu. Služi za izolaciju produktivnih slojeva u bušotini, izolaciju donje zone (intervala) za vrijeme dok se gornja ili donja zona (interval bušotine) cementira pod tlakom, frakturira, ispituje (testira), brtvi (čepi) ili kada se bušotina napušta. Može biti permanentan te bušiv (izrađen od mekanog metala) ili izvlačiv (spušta se s kolonom uzlaznih cijevi ili čeličnim užetom) nakon obavljenih radova. Sinonim: bridging plug. bridging – tamponaža (tamponiranje) kanala bušotine. Namjerno ili slučajno zatvaranje (začepljivanje) dijela kanala bušotine na nekoj udaljenosti (intervalu) od njena dna, na primjer, bacanjem fragmenata (od-
bridging agent
lomaka) stijene ili nekih stranih predmeta u kanal ili nabijanjem plastičnog materijala (glinenog). bridging agent – agens (sredstvo) za čepljenje. Materijal za čepljenje velikih pukotina na stijenki kanala bušotine. bridging factor – mosni faktor. U mineralogiji – broj (brojčana veličina) koji izražava način međusobne povezanosti (karakter uzajamne veze) SiO4-tetraedara u mineralu (strukturi minerala). Jednak je 0,8 plus 20% kvocijenta od dijeljenja sume valentnih veza silikata s brojem kationa. Vrijednost mosnog faktora jednaka 1,00 dodijeljena je kvarcu budući da su u tom mineralu svi SiO4-tetraedri neposredno međusobno povezani, što rezultira najvećim mogućim brojem mostova (tj. popunjene su sve mosne veze). Sve druge strukture imaju mosne faktore manje od jedinice; v. energy index, 1. bridging material – materijal za čepljenje formacije. Vlaknasti, pahuljičasti ili zrnasti materijal koji se dodaje bušaćim fluidima ili cementnim kašama (otopinama) za čepljenje formacije u kojoj se gubi cirkulacija tih fluida. bridging – začepljivanje (brtvljenje) kanala bušotine. Akumuliranje (nakupljanje) zdrobljenog materijala u kanalu bušotine koji sprječava pristup do njena dna. bridging plug – mosni čep, provizorni most, v. bridge plug, 2. bridle – (1) paralelno seizmičko paljenje, v. parallel shot. (2) spojno uže glave balansira i polirane šipke (njihala i brušene šipke). Žičano ili čelično uže koje spaja glavu balansira (njihala, horsehead) njihalice (beam pumping unit) dubinske naftne pumpe s klipnim šipkama (sucker-rod pump) s poliranom (brušenom) šipkom (polished rod). bright spot – svijetla seizmička točka. Signal izvanredne jakosti na seizmičkom profilu (seismic profile) koji često upućuje na postojanje akumulaciju prirodnog plina (accumulation of natural gas). brine – (1) prirodna voda visokog saliniteta. U geologiji – termin koji se primjenjuje za označavanje pornih fluida u dubokim sedimentacijskim bazenima (bazenima taloženja), vrućih fluida u zatvorenim bazenima, voda naftnih i plinskih ležišta i geotermalnih mineralizirajućih fluida. Odnosi se na vode (od toplih do vrućih) s visokim salinitetom koje sadrže kalcij, natrij, kalij i klor te malu količinu drugih elemenata. Sinonim: natural brine. (2) voda visokog saliniteta, visokomineralizirana voda. Prateća voda naftnih i plinskih ležišta koja sadrži veliku količinu otopljenih soli, osobito natrij-klorida, i relativno malu koncentraciju drugih soli (kalcij-klorid, kalcij-nitrat, cink-klorid i dr.); v. oil-field waters. (3) morska voda visokog saliniteta. Morska voda koja sadrži otopljenih soli više od uobičajene količine (više od 35%) zbog evaporacije (isparavanja) ili smrzavanja. (4) podzemna voda visokog saliniteta. Podzemna voda s visokim sadržajem (količinom) otopljenih soli. (5) vodena otopina soli. Otopina soli u vodi (klorida, bromida i dr.) koja se primjenjuje kao radni fluid pri radovima opremanja i održavanja bušotina (tzv. paker-tekućina). brine-conditioning plant – postrojenje za obradu slane vode. Postrojenje za pročišćavanje (kondicioniranje) slane vode. Općenito mogu biti otvorenog i zatvorenog tipa. U otvorenom sustavu voda se aerizira i dodaju se kemikalije za održavanje komponenata u
114
brittle mica
ravnoteži u otopini ili za flokulaciju suspendiranih čvrstih čestica. Rezidualne suspendirane čvrste čestice se uklanjaju filtriranjem. U zatvorenom sustavu za obradu slana voda na svom putu od izvora do injekcijskih bušotina zadržava svoju početnu kvalitetu što je moguće više; to se postiže sprječavanjem kontakta vode s atmosferskim kisikom i održavanjem otopljenih elemenata u otopini. brine-disposal well – bušotina za odlaganje slane vode. Bušotina koja služi kao injekcijska za odlaganje slane vode, proizvedene na polju, u podzemne slojeve. brine drilling mud – isplaka (bušaća isplaka) na bazi prirodne slane vode, v. drilling mud, salt water-base drilling mud. Brinell hardness test – ispitivanje tvrdoće metodom Brinella. Metoda ispitivanja tvrdoće (otpornosti minerala ili metala na deformaciju) u kojoj se čelična kuglica promjera 1 cm utiskuje u izglađenu površinu ispitivanog uzorka pod određenim statičkim opterećenjem (obično 30 kN). Tvrdoća se određuje dijeljenjem sferične površine (u mm2) nastalog otiska s opterećenjem na kuglicu (u kg) i izražava se kao Brinellov broj tvrdoće (Brinell number, Brinell hardness number). Sinonim: Brinell test; v. Knoop hardness test, Vickers hardness test. Brinell hardness number – Brinellov broj tvrdoće, v. Brinell hadrness test. Brinell number – Brinellov broj tvrdoće, v. Brinell hadrness test. Brinell test – ispitivanje tvrdoće metodom Brinella, v. Brinell hardness test. brine mud – isplaka (bušaća isplaka) na bazi prirodne slane vode, v. drilling mud, salt water-base drilling mud. brine spring – izvor slane vode, slani izvor, v. salt spring. brine storage pit – bazen za skladištenje slane vode. Površinski bazen za odlaganje slane vode i vode proizvedene zajedno s naftom postupkom isparavanja (evaporacije) i/ili prokapljivanjem. bring in a well – pustiti bušotinu u proizvodnju, v. bring into production. bringing in a well – puštanje bušotine u proizvodnju, v. bringing into production. bringing into production – puštanje bušotine u proizvodnju. Bušenje, osvajanje, proizvodno opremanje i puštanje bušotine u proizvodnju. Prema drugim definicijama, samo osvajanje, proizvodno opremanje i puštanje u proizvodnju. Sinonim: bringing in a well. bring into production – pustiti bušotinu u proizvodnju. Izbušiti, osvojiti, proizvodno opremiti i pustiti bušotinu u proizvodnju. Sinonimi: bring in a well, put a well on, put a well on production. brittle – krhak, krt, lomljiv. U petrologiji – termin za opisivanje stijena koje se lome (pucaju) pri djelovanju sile čiji je intenzitet manji od 3 do 5% sile deformacije ili naprezanja; v. ductile. brittle mica – krti (lomljivi) tinjac (liskun). (1) Mineral iz skupine minerala koji po svojim kristalografskim osobitostima nalikuju pravim tinjcima (v. mica) ali su njihove ljuske (otcijepljene po kalavosti) manje elastične. Kao glavnu komponentu krti tinjci sadrže kalcij, za razliku od tinjaca (mica) čija je glavna komponenta kalij. Sinonim: clintonite. (2) Mineral iz skupine krtih tinjaca – na primjer, klintonit (clintonite), margarit (margarite) i efezit (ephesite). (3) Tinjčasti
broaching
mineral (micaceous mineral) koji se sreće u obliku krtih listića ili ljuskica, na primjer, kloritoid (chloritoid). broaching – erupcijsko istjecanje slojnih fluida. U procesu bušenja – nekontrolirano istjecanje slojnih fluida erupcijom oko i izvan konduktora i na površinu ispod bušaćeg postrojenja kroz pukotine koje su nastale djelovanjem tlaka i povezale se s površinom. broaching bit – dlijeto-proširivač kanala bušotine, v. reamer, underreamer. broken formation – izlomljena formacija (sloj). Formacija (sloj) stijena koja je izlomljena rasjedima ali je sačuvala bitan kontinuitet kontakata i unutarnje stratigrafske jedinice. Ne pravi se razlika između jedinica koje su deformirane gravitacijski uzrokovanim lomljenjem i jedinica s tektonski formiranim pukotinama. broken sand – šareni poligeni pješčenjak. Pješčenjak koji se sastoji od mješovite sekvencije sedimenata (od sedimenata raznovrsnog sastava, mixed sequence of deposits), na primjer, glinoviti (zaglinjeni) pješčenjak, odnosno pješčenjak s tankim proslojcima gline (shaly sand). bromine index – bromni broj, v. bromine value. bromine number – bromni broj, v. bromine value. bromine value – bromni broj. Pokazatelj stupnja nezasićenosti nafte (unsaturatedness of oil). Izražava se kao broj grama broma apsorbiranog sa 100 grama naftnog produkta pri standardiziranim uvjetima. Sinonim: bromine index, bromine number. brown algae (Phaeophyta, Phaeophyceae) – smeđe alge, feofite, feoficeje. Odjel (Phaeophyta) i razred (Phaeophyceae) višestaničnih algi. Boju (od zelenkasto-žute do tamnosmeđe) zahvaljuju postojanju karotina (carotenes) i ksantofila (xanthophylls) u količini većoj od klorofila (chlorophylls). Većina smeđih algi obitava u slanim vodama. Neki pripadnici tih algi su najveće poznate alge i mogu doseći duljinu od nekoliko metara; v. algae. brown clay – smeđa (crvena) glina, v. red clay. brown hornblende – smeđa rogovača (hornblenda). Smeđi varijetet rogovače (hornblende) bogat željezom – osobito bazaltna rogovača (basaltic hornblende). Brown Jura, Brown Jurassic – smeđa jura, doger, v. Dogger. Bruxellian – brisel, bruxell. Stratigrafski kat donjeg dijela srednjeg eocena (lower Middle Eocene) u Europi – iznad ipra (Ypresian), a ispod oversa (Auversian). bryalgal – briozojsko-algalni. Termin za označavanje gustih vapnenaca otpornih na eroziju valovima i građenih uglavnom od mrežastih kolonija briozoa (mahovnjaka) i alga koje mjestimično stvaraju uzajamna proraštanja. Tako nastali materijal je tijesno združen s grebenima (rifovima); v. coralgal. bryophytes (Bryophyta) – briofiti, mahovine. Odjel nevaskularnih biljaka (nonvascular plants). Mogu imati diferencirana stabalca (stems) i listove (leaves), ali nemaju pravo korijenje (true roots). Formiraju ležišta treseta. Fosilne mahovine tercijara su vrlo bliske mahovinama suvremene flore, a mahovine kvartara se praktično ne razlikuju od današnjih (bitno se promijenila samo njihova rasprostranjenost). Dijele se na mahovine jetrenjarke (jetrenjače, liverworts) i lisnate mahovine (mosses); v. pteridophytes, thallophytes. bryozoans (Bryozoa, Polyzoa) – briozoi, mahovnjaci.
115
bubble noise
Koljeno beskralješnjaka (invertebrates). Karakterizirani su uglavnom kolonijskim rastom (colonial growth), vapnenim skeletom (calcareous skeleton) ili, rjeđe, hitinskom membranom (chitinous membrane) te probavilom (probavnim kanalom) u obliku slova U (U-shaped alimentary canal), s usnim (mouth) i analnim otvorom (anus). Važni grebenotvorni organizmi u paleozojskoj eri. Stratigrafska rasprostranjenost: ordovicij (moguće gornji kambrij)-danas. Sinonimi: moss animals, moss corals, moss polyps, polyzoans, sea mats. BS&W monitor – uređaj za opažanje taloga i vode. Uređaj za mjerenje i registraciju sadržaja taloga i vode u nafti (basic sediment and water content of oil) koja se transportira cjevovodom. Ako nafta sadrži talog i vodu u količini većoj od određene, automatski se vraća na postrojenje za obradu (treatment facility). Primjenjuje se u sustavima automatske otpreme nafte (tzv. LACT-sustavima). Btu content – toplinska (kalorička, termička, gorivna, ogrjevna) vrijednost, v. calorific value. Btu value – toplinska (kalorička, termička, gorivna, ogrjevna) vrijednost, v. calorific value. bubble count – brojenje mjehurića. U karotaži proizvodnje – detekcija učestalosti promjene jednog tipa fluida u drugi lokalnim mjerenjima. Na primjer, ako je voda kontinuirana faza, tada će se registrirati prolaženje svakog mjehurića nafte ili plina. Broj mjehurića označava prosječnu učestalost promjene tipa fluida – u primjeru strujanja vode povećani broj mjehurića znači porast brzine strujanja plina ili nafte. Brzina mjehurića se može izračunati iz njihova broja i veličine (veličina se procjenjuje iz empirijskih korelacija). Dubina na kojoj počne brojenje prvih mjehurića je indikator najnižeg ulaza ugljikovodika. bubble flow – mjehuričasto strujanje (režim strujanja). Tip režima vertikalnog višefaznog strujanja (v. vertical multiphase flow) fluida s mjehurićima plina dispergiranim u tekućini – tekuća faza je kontinuirana, a plinovita faza egzistira u obliku slučajno distribuiranih mjehurića. Mjehuričasti režim strujanja se javlja kada je dinamički tlak na dnu bušotine veći od tlaka zasićenja ležišta. S gibanjem proizvedenog fluida kroz kolonu uzlaznih cijevi (tubing) na površinu dolazi do pada tlaka ispod tlaka zasićenja i počinju se formirati mjehurići plina. U tom tipu režima strujanja volumen plinovite faze je malen, a utjecaj na gradijent tlaka je najviše zbog utjecaja plinovite faze na gustoću fluida; v. mist flow, piston flow, slug-mist transition flow. bubble impression – trag izlaženja plinskih mjehurića. Malo, plitko udubljenje (promjera 2,5 cm) na žalu ili površini sedimenta formirano mjehurićima plina nakon njihova oslobađanja u atmosferu ili vodu. Takva udubljenja imaju glatku površinu, nisu obrubljena nasipom i postupno mogu prijeći u silazni cjevasti kanal. Sinonim: bubble mark. bubble mark – trag izlaženja plinskih mjehurića, v. bubble impression. bubble noise – šum uzrokovan plinskim mjehurićima. Seizmički šum generiran oscilacijom mjehurića visokotlačnog plina u vodi (vodenoj sredini). Otpadni plinovi koji nastaju nakon eksplozije u vodi ili iz drugih izvora seizmičke energije (na primjer primjenom zračne puške – air gun) mogu stvoriti niz plinskih
bubble point, bubblepoint
mjehurića pa njihovom oscilacijom nastaju dodatni seizmički šumovi. bubble point, bubblepoint – (1) točka zasićenja. Temperatura i tlak pri kojima počinje izdvajanje prvih mjehurića otopljenog plina iz slojne nafte u ležištu kao slobodne plinovite faze. Minimalna temperatura pri nekom tlaku ili minimalni tlak pri nekoj temperaturi pri kojima nastaju plinski mjehurići u tekućini. Temperatura pri kojoj se otopljeni plin izdvaja iz nafte na površini (pri atmosferskom tlaku). Točka zasićenja označava stanje sustava tekuće faze u kojem znatna količina tekuće faze koegzistira s beskonačno malom količinom plinovite (parovite) faze u ravnoteži. Sinonim termina tlak zasićenja (saturation pressure). (2) vrelište, v. boiling point. bubble point (bubble-point, bubblepoint) curve – krivulja ključanja. Krivulja na ternarnom (trojnom) dijagramu faznog stanja, koja spaja sve sastave smjese u točki ključanja. Linija koja spaja točke ključanja na dijagramima tlak-koncentracija, temperatura-koncentracija ili temperatura-tlak; v. ternary diagram. bubble point (bubble-point, bubblepoint) pressure – tlak zasićenja. Najniži tlak kod kojeg je slojna nafta u ležištu zasićena otopljenim plinom ili tlak pri kojem se počinju formirati prvi mjehurići plina, odnosno pri kojem se plin otopljen u slojnoj nafti počinje izdvajati iz otopine kao slobodan plin. Sinonim: saturation pressure. bubble-point (bubblepoint) pump – dubinska pumpa za uvjete tlaka zasićenja. Tip dubinske naftne pumpe (downhole oil pump) čiji je rad osjetljiv na plinske mjehuriće u nafti, koji nastaju kada tlak u ležištu padne ispod tlaka zasićenja (saturation pressure). Oslobođeni plin blokira pumpu dok tlak ponovno ne poraste iznad tlaka zasićenja usljed strujanja nafte u kanal bušotine. Pumpa tako održava protutlak na produktivni sloj veći od tlaka zasićenja i sprječava formiranje mjehurića plina i na taj način povećava proizvodnju nafte. bubble-point reservoir – ležište s režimom otopljenog plina, v. solution-gas drive. bubble pulse – impuls uzrokovan plinskim mjehurićima. Pojava pulzacija uzrokovanih mjehurićima plina koji se stvaraju paljenjem eksplozivnih naboja u dubokoj vodi (dubokovodnim seizmičkim eksplozijama). Mjehurići višekratno pulziraju (s periodom čija je veličina proporcionalna kubnom korijenu veličine eksplozivnog naboja) i svaka njihova oscilacija (impuls) praćena je nepoželjnim seizmičkim efektom. BU bit – oblijepljeno bušaće dlijeto, v. balled-up bit. buckle folding – stvarno (pravo) nabiranje, v. true folding. bug – (1) neispravnost. U tehnici – defekt ili nesavršenost dijela opreme. (2) geofon. U seizmičkoj prospekciji – kolokvijalni termin, sinonim za geofon (v. geophone). bug hole, bughole – druzna šupljina, v. vug, 1. build up drilling – kontrolirano koso (koso usmjereno, orijentirano) bušenje, v. deviation drilling. buildup test – ispitivanje metodom porasta tlaka, v. pressure-buildup test. built platform – platforma (terasa) naplavljena valovima, v. wave-built platform. built terrace – (1) terasa (platforma) naplavljena va-
116
bulk volume
lovima, v. wave-built terrace. (2) aluvijalna terasa, v. alluvial terrace. Bulitian – bulit. Stratigrafski kat paleocena (Paleocene) u Sjevernoj Americi – iznad ineza (Ynezian), a ispod penuta (Penutian). bulk density – (1) ukupna gustoća. Kombinirana gustoća stijene i fluida koji zasićuju njen porni prostor. (2) volumenska gustoća. Masa zrnastog (granuliranog) ili praškastog čvrstog materijala po jedinici volumena. bulkhead – pregrada. Unutarnja uzdužna ili poprečna stijenka na brodu ili morskoj bušaćoj platformi koja ih dijeli u odjeljenja. bulk modulus – volumenski modul elastičnosti. Omjer promjene tlaka na tijelo i frakcijske promjene volumena ili veličina promjene tlaka koja je potrebna za jediničnu promjenu volumena ili omjer naprezanja i deformacije (volumenske deformacije) pri djelovanju hidrostatičkog tlaka (pri primjeni jednolikog naprezanja na sve dijelove tijela). Jednak je recipročnoj vrijednosti koeficijenta kompresibilnosti (stlačivosti) i obično se izražava u bar (psi). Sinonimi: bulk modulus of elasticity, incompressibility modulus, modulus of incompressibility, modulus of volume elasticity, volume elasticity. bulk modulus of elasticity – volumenski modul elastičnosti, v. bulk modulus. bulk modulus of fluids – volumenski modul elastičnosti fluida. Omjer promjene tlaka na fluid i jedinične promjene volumena fluida ili veličina promjene tlaka koja je neophodna za jediničnu promjenu volumena. Jednak je recipročnoj vrijednosti kompresibilnosti (stlačivosti) fluida, tijesno je vezan s njihovom relativnom gustoćom i analogan je modulu elastičnosti čvrstog tijela. Obično se izražava u bar (psi); v. bulk modulus, bulk modulus of oil, bulk modulus of water. bulk modulus of oil – volumenski modul elastičnosti nafte. Veličina promjene tlaka koja je neophodna za jediničnu promjenu volumena nafte. Ovisi o temperaturi (smanjuje se kod viših temperatura i promjena je izraženija nego kod vode) i tlaku (povećava se kod viših tlakova, promjena je izraženija nego kod vode). Teže nafte imaju veći volumenski modul elastičnosti; v. bulk modulus of fluids, bulk modulus of water. bulk modulus of water – volumenski modul elastičnosti vode. Veličina promjene tlaka koja je neophodna za jediničnu promjenu volumena vode. Zavisi od temperature (veći je kod viših temperatura ali je promjena s temperaturom mala i manja nego za naftu) i tlaka (veći je kod viših tlakova); v. bulk modulus of fluids, bulk modulus of oil. bulk mud – tekuća isplaka (bušaća isplaka). Bušaća isplaka koja je pomiješana s vodom ili uljem (isplaka u rinfuzi) za razliku od «suhe» isplake (dry mud) koja je uskladištena u vrećama. bulk volume – (1) ukupni volumen stijene. Volumen matriksa ili skeleta stijene (zrna stijene) i pora. Jedan od triju bazičnih parametara stijene (uz volumen zrna i volumen pora stijene) koji se mjere u laboratoriju na uzorcima stijena radi određivanja njihove poroznosti. Ukupan volumen se može odrediti jednostavno mjerenjem dimenzija uzorka stijene ako je pravilnog oblika ili, obično, volumetrijskim ili gravimetrijskim mjerenjem volumena fluida istisnutog uzorkom pri čemu se mora spriječiti prodiranje fluida (u kojem je uzorak uronjen) u pore. (2) volumen po jedinici
bulk-volume gas
volumena. Postotak dane tvari po jedinici volumena (jediničnom volumenu). (3) volumen po jedinici volumenu stijene. Volumen (kao dio cijelog) pokretljivih ili rezidualnih ugljikovodika (nafte, plina) ili volumen pokretljive ili nereducibilne vode ili volumen matriksa (skeleta) stijene po jediničnom volumenu stijene. Za fluide je jednak umnošku poroznosti i zasićenja (konverzija zasićenja fluidima u volumen fluida po jediničnom volumenu stijene), a za matriks stijene razlici između jedinice i sume poroznosti i volumena (sadržaja) šejla (svi parametri izraženi kao dio cijelog ili kao postotak). bulk-volume gas – volumen plina po jedinici volumena stijene. Umnožak poroznosti i zasićenja plinom (svi parametri izraženi kao dio cijelog ili kao postotak). bulk-volume hydrocarbon – volumen ugljikovodika po jedinici volumena stijene. Volumen sirove nafte i prirodnog plina po jedinici volumena – umnožak poroznosti i zasićenja ugljikovodicima (naftom i plinom – svi parametri izraženi kao dio cijelog ili postotak). bulk-volume matrix – volumen matriksa (skeleta) stijene po jedinici volumena stijene. Razlika izmedju jedinice i sume poroznosti i volumena (sadržaja) šejla (svi parametri izraženi kao dio cijelog ili postotak). bulk-volume meter – pribor za mjerenje ukupnog volumena. Instrument za mjerenje ukupnog volumena uzorka stijene (na primjer, jezgre) uranjanjem u fluid i mjerenjem volumena istisnutog fluida u kalibriranoj cjevčici. Upotrebljava se za izračunavanje poroznosti uzorka. bulk volume of rock – ukupni volumen stijene, v. bulk volume, 1. bulk volume of water – volumen vode po jedinici volumena stijene, v. bulk-volume water. bulk-volume oil – volumen nafte po jedinici volumena stijene. Umnožak poroznosti i zasićenja naftom (svi parametri izraženi kao dio cijelog ili postotak). bulk-volume water – volumen vode po jedinici volumena stijene. Umnožak poroznosti i zasićenja slojnom vodom (svi parametri izraženi kao dio cijelog ili postotak). bulk volume water-irreducible – volumen nereducibilne (minimalne) vode po jedinici volumena stijene. Umnožak poroznosti i nereducibilnog (minimalnog) zasićenja slojnom vodom (svi parametri izraženi kao dio cijelog ili postotak). Nereducibilna slojna voda je vezana s površinom stijene kapilarnim djelovanjem i ne može se proizvesti. Sinonim: bulk volume waterminimum. bulk volume water-minimum – volumen minimalne (nereducibilne) vode po jedinici volumena stijene, v. bulk volume water-irreducible. bulldog spear – neoslobodivi unutarnji hvatač cijevi (spir), v. spear. bullet gun – puška za perforiranje zaštitne kolone, v. bullet perforator. bullet-gun perforator – puška za perforiranje zaštitne kolone, v. bullet perforator. bullet perforating – perforiranje zaštitne kolone puškom, v. bullet perforator. bullet perforator – puška za perforiranje zaštitne kolone. Cjevasta naprava (uređaj) koja se spušta u kanal bušotine do željene dubine i ispaljuje metke (bullets) velike brzine kroz zaštitnu kolonu (kolonu zaštitnih cijevi, casing) ili lajner (liner) i cementnu oblogu i
117
bumper jar
tako napravi otvore (perforacije) u koloni kroz koje slojni fluidi mogu pritjecati (strujati) u bušotinu. Aktivira se elektronički s površine i može ispaljivati jedan, nekoliko ili sve metke. Sinonimi: bullet-gun perforator, gun perforator. bullheading – pumpanje u prstenasti prostor bušotine. (a) Pumpanje teške bušaće isplake (heavy drilling mud) u vod za gušenje bušotine (kill line) i prstenasti prostor bušotine (annulus) radi njene kontrole. (b) Istiskivanje plina natrag u formaciju pumpanjem s površine u prstenasti prostor bušotine. (2) potiskivanje stimulacijskog fluida proizvedenim fluidom s izolacijom formacije. Metoda pumpanja (injektiranja) radnog fluida za obradu formacije (treating fluid) u bušotinu s izolacijom obrađivane formacije dubinskom brtvenicom (pakerom) – fluid za obradu se pumpa u bušotinu kroz kolonu uzlaznih cijevi (kolonu tubinga,tubing string) i zatim potiskuje u formaciju injektiranjem proizvedenog slojnog fluida kroz kolonu tubinga. Ako se u toj operaciji ne primjenjuje izolacija obrađivane formacije pakerom, tada se taj proces naziva bradenheading. bullhead squeeze – cementacija pod tlakom s izolacijom prstenastog prostora. Tip cementacije bušotina pod tlakom u kojoj se cementna kaša protiskuje kroz perforacije, a uzlazno strujanje kaše u prstenastom prostoru bušotine je onemogućeno njegovom izolacijom dubinskom brtvenicom (pakerom); v. bradenhead squeeze, hesitation squeeze, running squeeze. bull plug – čep za cijevi. Cilindrična naprava, cijevni fiting s navojem ili nazuvica sa zaobljenim zatvorenim krajem (koji formira kapu) za zatvaranje (brtvljenje) glave bušotine (kolone zaštitnih cijevi) ili otvora priključnog cjevovoda bušotine ili za zatvaranje kraja cijevi ili cjevovoda. bull rod – teška šipka za užno udarno bušenje, v. drillstem, 2. bull tongs – lančana kliješta za cijevi, v. chain tongs. bull wheel – bušaći bubanj. U procesu užnog udarnog bušenja (cable-tool drilling) – bubanj (promjera od 2,1 do 2,4 m/7 do 8 stopa) na radnom podištu bušaćeg uređaja (cable-tool rig) za namatanje bušaćeg užeta i spuštanje i izvlačenje bušaćih alatki. bump a well – udarati pumpom o dno bušotine, v. bump down. bump down – udarati pumpom o dno bušotine. Snažno udarati dubinskom naftnom pumpom s klipnim šipkama o dno bušotine pri njenom silaznom hodu zbog predugačke kolone klipnih (pumpnih) šipki (sucker-rod string). Udaranje pumpe o dno se može izvoditi i u svrhu čišćenja kanala bušotine od pijeska, mulja ili parafina. Sinonim: bump a well. bumper jar – slobodno padajuće udarne škare (škareudarač). U procesu bušenja – dubinska alatka za instrumentaciju (hvatanje i izvlačenje stranih predmeta iz bušotine, downhole fishing tool) koja se sastoji od cijevi s punom metalnom šipkom u njoj. Šipka klizi gore-dolje u cijevi s duljinom hoda od 46 do 91 cm (18 do 36 inča) i služi za proizvođenje jakih udaraca na alatku koja je pričvršćena za njeno dno u smjeru prema dnu bušotine. Nalaze se u koloni za instrumentaciju (fishing string) između škara (jars) i alatke za instrumentaciju. Primjenjuju se za oslobađanje zaklinjenih (zaglavljenih) bušaćih alatki u kanalu bušotine, hvatanje i izvlačenje predmeta iz
bumper sub
bušotine (fishing), rezanje parafina i klipovanje (swabbing). Sinonimi: back off tool, bumper sub. bumper sub – (1) prigušivač (prijelaznik za prigušivanje) poniranja. U procesu bušenja na moru – kratki komad cijevi koji djeluje kao amortizer udaraca na bušaćoj koloni (koloni bušaćih alatki). To je cilindar sa stlačivim fluidom i klipom s hodom od 1,5 metra (5 stopa). Različite je duljine, promjera, težine i duljine hoda. Primjenjuje se jedan ili više prigušivača u dubinskom sklopu bušaćih alatki neposredno iznad teških bušaćih šipki za kompenzaciju poniranja (vertikalnog gibanja na valovima) bušaćeg broda ili poluuronjive platforme (za održavanje opterećenja bušaćeg dlijeta teškim šipkama kada se bušaće šipke iznad prijelaznika gibaju gore-dolje s gibanjem broda). (2) slobodno padajuće udarne škare (škareudarač), v. bumper jar. bumping a well – udaranje pumpom o dno bušotine, v. bump down. bundle – snop cijevi. Nekoliko zajednički izoliranih cijevi (za proizvodnju, injektiranje ili plinski lift) koje drže skupa proizvodne cjevovode. Snop smanjuje prijenos topline i sprječava odlaganje hidrata ili parafina koji bi mogli začepiti (blokirati) cjevovode. Uobičajeno se primjenjuje na poljima u dubokim vodama. Bunter – šareni pješčenjak, buntsandštajn. Stratigrafski kat donjeg trijasa (Lower Triassic) u Zapadnoj Europi (osobito u Njemačkoj) – iznad perma (Permian), a ispod ljušturnog vapnenca (Muschelkalk), tj. srednjeg trijasa (Middle Triassic). Sinonim: Buntsandstein. Buntsandstein – šareni pješčenjak, buntsandštajn, v. Bunter. Burdigalian, Burdigalian Stage – burdigal. Stratigrafski kat donjeg miocena (Lower Miocene) u Europi – iznad akvitana (Aquitanian), a ispod langa (Langhian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 23 do 17 milijuna godina. Bureau of Mines method of wettability determination – Bureau of Mines metoda određivanja močivosti, metoda određivanja močivosti centrifugiranjem. Metoda određivanja (mjerenja) močivosti (indeksa močivosti) ležišne stijene iz petlje histereze krivulja kapilarnog tlaka koje su dobivene izmjeničnim istiskivanjem vode i nafte centrifugiranjem uzoraka jezgara. Indeks močivosti se odredi kao logaritam omjera površina ispod krivulja kapilarnog tlaka za slučajeve upijanja i dreniranja (pretpostavka je da je dio površine stijene što ga moči ili ne moči svaki fluid određen površinama ispod krivulja kapilarnog tlaka). Rastuće pozitivne vrijednosti indeksa močivosti upućuju na rastuću preferencijalnu močivost stijene vodom, a rastuće negativne vrijednosti indeksa na rastuću preferencijalnu močivost naftom (nulta vrijednost indeksa močivosti upućuje na neutralnu močivost stijene). Metoda je prilično brza i mogu se rabiti ležišni fluidi. Sinonim: centrifuge method of wettability determination; v. wettability determination. burial – pokapanje, prekrivanje. U geologiji – pokrivanje geoloških struktura u procesu sedimentacije (taloženja). burial metamorphism – metamorfoza (metamorfizam) pokapanja (prekrivanja). Tip regionalne metamorfoze (metamorfizma) niskog stupnja (low-grade regional metamorphism) pri kojoj se pretvorba sedimentnih
118
burn shoe
stijena i vulkanskih (vulkanogenih) stijena, koje su s njima proslojene u geosinklinalama (geosinklinalnim uvjetima), odvija bez ikakva utjecaja procesa orogeneze (nabiranja) ili procesa magmatizma (magmatskih intruzija). Temperatura varira od 200 °C do (maksimalno) 450 °C. Prvobitni sklop (građa) stijena se uglavnom očuvao, ali se njihov mineralni sastav u pravilu promijenio; v. dynamothermal metamorphism. buried erosion surface – pokopana (prekrivena) površina erozije. Erozijska površina (v. erosion surface) kao, na primjer, peneplen koja je pokrivena mlađim sedimentima. Može činiti pokopanu površinu kutnog nesklada na dubini; v. fossil erosion surface. buried focus – pokopano žarište (fokus). Pojava u seizmičkoj prospekciji kada je konkavna zakrivljenost horizonta refleksije (reflektora) prema gore dovoljno velika tako da se refleksi fokusiraju u podzemnoj točki prije nego što dosegnu površinu i ravninu zapisa. S iste površinske lokacije se može opažati nekoliko grana refleksa (obično tri). Fokusiranje se također može proizvesti sa stanovitim distribucijama brzina koje djeluju kao leća. buried-focus effect – efekt pokopanog žarišta (fokusa), v. buried focus. buried karst – paleokrš, v. paleokarst. burned-out reservoir rock – izgorjela ležišna stijena. Ležišna stijena koja je sadržavala sirovu naftu, ali je prirodno bila podvrgnuta pretjeranim temperaturama (obično iznad 150 °C/300 °F) tako da je termički krekirana u plin i grafit (grafit može često obavijati sedimentna zrna). burned-out zone – izgorjela zona ležišta, zona izgorjele nafte, v. burned zone. burned zone – izgorjela zona ležišta, zona izgorjele nafte. Područje (zona) naftnog ležišta oko injekcijske bušotine u procesu podzemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR metoda) kroz koje je prošla fronta izgaranja (combustion front). Iz pora te zone istisnute su sve tekuće faze, tako da je u njima ostao samo zrak. Sinonim: burnedout zone; v. in-situ combustion. burn front – fronta izgaranja nafte, v. combustion front. burning front – fronta izgaranja nafte, v. combustion front. burning pit – jama za spaljivanje, v. burn pit. burning point – temperatura (točka) gorenja, gorište. Najniža temperatura pri kojoj će se pare zagrijanog ulja u otvorenoj posudi zapaliti prinošenjem otvorenog plamena vrlo blizu njegovoj površini i ulje nastaviti gorjeti stabilnim plamenom. Također, najniža temperatura kod koje će se zapaliti i stabilno gorjeti površina sirove nafte. Temperatura gorenja je mjera opasnosti koje postoje pri skladištenju i rukovanju naftom i naftnim produktima i određuje stupanj sigurnosti. burning shoe – rotacijska peta za glodanje, v. rotary shoe. burn over – oglodati. Ukloniti glodalom površinu (prostor) s vanjske strane permanentne dubinske alatke. burn pit – jama za spaljivanje. Jama ili bazen iskopani u zemlji za spaljivanje otpadnog ulja i drugih materijala. Sinonim: burning pit. burn shoe – rotacijska peta za glodanje, v. rotary shoe.
burnt lime
burnt lime – paljeno (žeženo, negašeno, živo) vapno, kalcij-oksid, v. calcium oxide. burn tube – cijev za izgaranje, v. combustion tube. burn-tube test – ispitivanje procesa podzemnog izgaranja nafte u cijevi za izgaranje, v. combustion-tube test. burrow – trag rovanja. Cjevasti ili cilindrični kanal ili otvor izrovan u prvobitno mekanom ili nevezanom sedimentu crvima koji se hrane muljem, moluskima (mekušcima) ili drugim beskralješnjacima. Kanali se pružaju duž plohe slojevitosti (uslojavanja) ili prodiru u stijenu (sloj sedimentnih stijena) i često se kasnije ispunjavaju glinovitim ili pješčanim materijalom i ostaju očuvani upravo u takvom obliku. Tragovi rovanja po obliku i položaju u slojevima mogu biti pravocrtni ili sinusoidni, vertikalni, horizontalni ili kosi; v. boring. burrow porosity – poroznost rovanja, bioturbacijska poroznost. Poroznost formirana djelatnošću organizama koji ruju i prekopavaju muljevite sedimente. Sinonim: boring porosity. burrow pore – pora rovanja, v. burrow porosity. bury barge – šlep (ponton) za ukapanje (zakapanje) podmorskih cjevovoda. Plovilo za ukopavanje (zakopavanje) cjevovoda ispod morskog dna. Kreće se prema naprijed s pomoću sidara. Rov za cjevovod se iskapa visokotlačnim vodenim mlazom. Sinonim: burying barge. burying barge – šlep (ponton) za ukapanje podmorskih cjevovoda, v. bury barge. bushing – (1) prijelazni cijevni fiting. Cijevni fiting (pipe fitting) s većim vanjskim navojem (external thread) od unutarnjeg (internal thread) tako da omogućuje spajanje dviju cijevi različitih promjera. (2) tuljac, tuljak. Ukloniva obloga (removable sleeve, removable lining) koja se umeće ili uvrće u otvor kako bi se ograničio njegov promjer ili mu se dala otpornost na habanje ili koroziju ili da služi kao vodilica. butane – butan, normalni butan. Ugljikovodik, član alkana (parafinskih ugljikovodika, alkanes, paraffin hydrocarbons). Bezbojan, zapaljivi masni (mokri) plin pri normalnom tlaku i temperaturi, ali se lako ukapljuje komprimiranjem. Postoje dva izomera – normalni butan (n-butan, n-butane) i izobutan (isobutane). Nalazi se u nekim prirodnim plinovima, naftnom (kaptažnom) plinu i plinovima od krekiranja nafte. Komponenta je ukapljenog naftnog plina (liquified petroleum gas). Rabi se kao aditiv benzinu (za poboljšavanje hlapljivosti i antidetonacijske vrijednosti), kao gorivo za grijanje (u promet se pušta u tekućem stanju komprimiran u bocama, najčešće u smjesi s propanom) i proizvodnju niza petrokemikalija. butanes – butani. (1) Smjesa dvaju plinovitih parafinskih ugljikovodika (paraffin hydrocarbons) – normalnog butana (n-butana) i izobutana. (2) Smjesa koja se sastoji pretežito od butana (normalnog butana i izobutana) i obično sadrži stanovitu količinu propana i pentana. butterfly valve – leptirasti ventil. Tip ventila za brzo otvaranje i zatvaranje (quick-opening valve) protjecanja fluida s pomoću diska u komori ventila. Sinonimi: fishtail valve, wafer valve. button bit – bušaće dlijeto s ulošcima (pločicama) volframova karbida. Tip žrvanjskog bušaćeg dlijeta
119
bypassing, by-passing
(roller-cone bit) s ulošcima (pločicama) volframova karbida uprešanim u plohe reznih žrvanja koje se obično primjenjuje za bušenje tvrdih stijena i jezgara. Takva dlijeta drobe stijene kompresijom i stvaraju relativno fine izbušene krhotine u usporedbi s krhotinama stijena kakve stvaraju žrvanjska dlijeta s čeličnim ili glodanim zupcima. Sinonimi: carbide insert bit, carbide type bit, insert bit, tungsten-carbide bit, tungsten-carbide insert bit, tungsten-carbide insert drilling bit. button drill string stabilizer – stabilizator bušaće kolone (kolone bušaćih alatki) s ulošcima od tvrde legure, v. drillstring stabilizer. button slip – čeljust s pločicama volframova karbida. Čeljust koja ima okrugle pločice od volframova karbida umjesto zubaca za postavljanje alatki u vrlo tvrdoj zaštitnoj koloni (casing). buttress sand – diskordantni pješčenjački klin. Pješčenjačko tijelo koje presijeca ispod zaliježuću površinu kutnog nesklada, na primjer, pješčenjak koji obrubljuje pokopani brežuljak ili odsječenu antiklinalu. Često je stratigrafska naftna zamka (stratigraphic oil trap). bypass, by-pass – (1) mimovod, obilazni (mimoilazni) vod. Vod (cjevovod ili cijev) oko ventila ili drugog regulacijskog (kontrolnog) uređaja koji se postavlja kako bi omogućio prolaz (strujanje) fluida kroz glavni vod za vrijeme dok se na ventilu ili regulacijskom uređaju izvode popravci ili podešavanja. (2) obilazna isporuka plina. Isporuka plina potrošaču (kupcu) cjevovodom kojim se on obično ne opskrbljuje. Na primjer, direktna isporuka plina krajnjem potrošaču a da plin ne dolazi preko njegova tradicionalnog lokalnog distribucijskog poduzeća. bypassing, by-passing – (1) tranzit, tranzitno transportiranje. U geologiji – transportiranje (prenošenje) sedimenata kroz područja gdje se oni ne talože. Primjer tranzita je slučaj kada se čestice jedne veličine ne talože nego se nastavlja njihovo transportiranje, dok se čestice druge veličine (istovremeno transportirane) talože, što uvjetuje normalno smanjivanje srednjeg promjera sedimenata (sedimentnih stijena) razmjerno udaljenosti od izvora transportiranja. Termin bypassing se također primjenjuje za označavanje transportiranja krupnijih čestica (fragmenata) na veću udaljenost u odnosu na prenošenje finijih čestica (tzv. obratni tranzit – reverse bypassing), na primjer, šljunak se transportira duž ruba kontinentskog šelfa na veću udaljenost nego pijesak (što je vjerojatno uvjetovano razlikama u gustoći transportiranog materijala) (2) mimoilaženje nafte. U procesu proizvodnje nafte – kanalno strujanje injektiranog fluida, na primjer vode, oko relativno nepropusnog dijela naftnog ležišta tijekom procesa istiskivanja nafte kada se fluid probija u bušotinu kroz pukotine ili proslojke (intervale) ležišta veće permeabilnosti ostavljajući naftu iza sebe. Prisutno je u ležištima s velikim varijacijama vertikalne permeabilnosti. Također može biti uzrokovano gravitacijskim strujanjem injektiranog fluida iznad nafte u ležištu. Posljedica mimoilaženja nafte je proizvodnja relativno velikih količina injektiranog fluida po jediničnom volumenu proizvedene nafte, tako da u ležištu ostaje veliki volumen nafte u trenutku granične rentabilnosti procesa; v. channeling.
bypass (by-pass) valve
bypass (by-pass) valve – obilazni (mimovodni) ventil, ventil mimovoda. U strojarstvu – ventil koji omogućuje strujanje fluida u cjevovodu oko nekog područja ili dijela opreme, odnosno kojim se strujanje fluida u sustavu može usmjeriti tako da ne prolazi kroz neki dio sustava kroz koji normalno struji. by weight of blend (BWOB) – po težini mješavine. Termin za označavanje količine (u postotku) materijala koji je dodan cementu kada se materijal dodaje na bazi ukupne količine dane mješavine.
120
by weight of water (BWOW)
by weight of cement (BWOC) – po težini cementa. Termin za označavanje količine (u postotku) materijala dodanog cementu – rabi se za opis količine većine aditiva u suhom stanju (obliku). by weight of water (BWOW) – po težini vode. Termin koji označava količinu (u postotku) materijala dodanog cementnoj kaši (mješavini, otopini) na bazi težine vode upotrijebljene za miješanje kaše (obično se rabi samo za sol – natrij-klorid).
cable
cage
121
Cc cable – (1) bušaće uže, v. drilling cable. (2) kabelno uže. Uže izrađeno od strukova čelične žice (strands of steel wire), za razliku od žičanog užeta (v. wire rope) koje ima jezgru od vlakna (na primjer, kudjelje, hemp core) oko koje su namotani strukovi čelične žice. Termin cable se često rabi kao sinonim termina wire line. (3) seizmički kabel. Skup električnih vodiča koji spaja grupe geofona ili hidrofona s mjestom registracije. (4) karotažni kabel, v. logging cable. (5) kabel. Pomorska jedinica duljine (danas izvan praktične uporabe) jednaka oko 183 metra (600 stopa ili 0,1 nautičke milje). cable break – lom na seizmičkom zapisu. Pojava na zapisu geofona (seizmografa) u bušotini uzrokovana elastičnom energijom koja se prenosi (predaje) električnim karotažnim kabelom geofonu u kanalu bušotine. cable drilling – užno udarno (pensilvanijsko) bušenje, v. cable-tool drilling. cable-tool drilling – užno udarno (pensilvanijsko) bušenje. Starija metoda bušenja koja se osniva na principu udaranja (udaraca). Stijena na dnu kanala bušotine se lomi i drobi padajućim masivnim čeličnim cilindričnim dlijetom sa skošenim reznim (režućim) rubom. Bušaće dlijeto koje vertikalno djeluje, dižući se i spuštajući, nalazi se na donjem kraju kolone teških bušaćih šipki koja je obješena (visi) na užetu i aktivira se njihalom (balansirom, walking beam), a lomljenje i drobljenje stijene na dnu bušotine se postiže udaranjem (udarcima) dlijeta o dno. Krhotine i čestice probušene stijene se uklanjaju iz bušotine žlicom za grabljenje (bailer) nakon pravilnih izbušenih intervala (1 do 2,5 metra ili 3 do 8 stopa) Metoda užnog udarnog ili udarno-užnog bušenja je danas u znatnoj mjeri zamijenjena metodom rotacijskog bušenja (v. rotary drilling) tako da se u nešto modificiranom obliku primjenjuje tek za bušenje vodnih i plitkih naftnih bušotina (ograničeno do dubine od 900 do 1.500 metara/3.000 do 5.000 stopa). Sinonimi: cable drilling, churn drilling, jump drilling, Pennsylvanian drilling, percussive rope drilling, rope boring, rope drilling.
cable-tool drilling rig – postrojenje (uređaj) za užno udarno bušenje, v. cable-tool rig. cable-tool drillstring – kolona alatki za užno udarno bušenje, v. cable-tool drilling, cable-tool rig. cable-tool hole – bušotina izrađena užnim udarnim bušenjem (metodom užnog udarnog bušenja), v. cabletool drilling. cable-tool method of drilling – metoda užnog udarnog bušenja, v. cable-tool drilling. cable-tool rig – postrojenje (uređaj) za užno udarno bušenje. Tip uređaja za užno udarno bušenje (udaranjem dlijeta obješenog o bušaće uže o stijenu). Glavni dijelovi uređaja su bušaći toranj (derrick) s nepokretnim koloturnikom (crown block) na vrhu, pogonski motor (engine), njihalo (balansir, walking beam), bušaći bubanj (bubanj za spuštanje i izvlačenje bušaćih alatki, bull wheel), pogonska remenica (remenica za prijenos pogona od motora na njihalo, band wheel) i bubanj za spuštanje i izvlačenje zaštitne kolone (calf wheel). Kolona bušaćih alatki (duljine oko 6metara/20 stopa, obješena u bušotini na kraju bušaćeg užeta) sastoji se od punog čeličnog dlijeta (duljine od 90 do 120 cm/3 do 4 stope i težine između 65 i 90 kg/140 i 200 funta), udarnih bušaćih šipki (drillstem), škara (jars) i spojnice (stezaljke) bušaćeg užeta (rope socket). Bušaće uže (drilling line) prvobitno je bilo kudjeljno, a danas je kabelno. Sinonim: cable-tool drilling rig; v. cable-tool drilling, cable tools. cable tools – alatke (sprave) za užno udarno (pensilvanijsko) bušenje. Komponente dubinskog sklopa bušaćih alatki ili opreme za užno udarno (pensilvanijsko) bušenje – bušaće dlijeto, udarna bušaća šipka, škare ili žlica; v. cable-tool drilling, cable-tool rig. cable-tool well – bušotina izrađena užnim udarnim bušenjem (metodom užnog udarnog bušenja), v. cabletool drilling. cage – (1) praznina kristalne strukture. Prazni (neispunjeni) prostor (voide) u kristalnoj strukturi (crystal structure) koji je dovoljno velik za smještanje jednog ili više atoma stranih strukturi (na primjer argona ili ksenona). Sreće se u tektosilikatima (tectosilicates),
cage of pump valve
berilu (beryl) i organskim spojevima (organic compounds). (2) kavez (klijetka) ventila dubinske pumpe, v. cage of pump valve. (3) kavez ležaja. U strojarstvu – dio ležaja (bearing) koji održava jednoliki razmak između kuglica ili valjčića ležaja. Sinonimi: bearing cage, separator. cage of pump valve – kavez (klijetka) ventila dubinske pumpe. Dio ventila dubinske naftne pumpe s klipnim (pumpnim) šipkama (sucker-rod pump) koji drži kuglu i ograničava njeno gibanje. cage wrench – ključ za kavez (klijetku) ventila dubinske pumpe. Specijalni ključ za spajanje kaveza (klijetke) dubinske naftne pumpe s klipnim (pumpnim) šipkama (sucker-rod pump) s kolonom klipnih šipki (sucker-rod string). Cainophyticum – kenofitik. Paleobotanička podjela geološkog vremena koja približno odgovara i karakterizirana je životom bilja u kenozoiku; v. Mesophyticum, Palaeophyticum. Cainozoic – kenozoik, kenozojska era, v. Cenozoic. caisson – keson. (1) U graditeljstvu – zatvorena (vodonepropusna) čelična ili betonska cilindrična ili pravokutna komora koja se primjenjuje za građevinske radove (iskapanje tla, izgrađivanje temelja) ispod vode kako bi se radnici zaštitili od tlaka vode i zarušavanja tla. (2) U tehnici bušenja na moru – (a) Čelični ili betonski stup koji služi (zajedno s nekoliko drugih) kao temelj za krutu bušaću platformu (na primjer, za betonsku gravitacijsku bušaću platformu). (b) Čelična ili betonska komora koja okružuje opremu ispod vodne linije arktičke poluuronjive bušaće platforme (platforme za bušenje u arktičkim vodama) radi njene zaštite od oštećenja plutajućim ledom. caisson-type platform rig – bušaća platforma na kesonima. Kruta platforma za bušenje u podmorju koja stoji na čeličnim kesonima. Kesoni su čvrsto pričvršćeni za morsko dno, a bušaća i proizvodna platforma leže na njihovom vrhu. Takav tip bušaće platforme se primjenjuje u nekim arktičkim vodama gdje su kesoni nužni kako bi zaštitili opremu od oštećenja plutajućim ledom. cake – isplačna (glinovita) obloga (kora, kolač), v. mud cake. cake consistency – konzistencija isplačne (glinovite) obloge (kore, kolača). Svojstvo ili stanje obloge (kore, kolača) koju bušaća isplaka stvara na stijenki kanala bušotine. Oznake (termini) kojim se opisuju isplačne obloge je preporučio Američki naftni institut (API) i one daju stanovitu predodžbu o konzistenciji obloge – tvrda (hard), mekana (soft), žilava (tough), gumasta (rubbery) i čvrsta (firm). cake thickness – debljina isplačne (glinovite) obloge (kore, kolača). Debljina obloge od čvrstih čestica bušaće isplake na stijenki kanala bušotine – obično se mjeri (izražava) u 1/32 inčima. Calabrian, Calabrian stage – kalabrij. Stratigrafski kat donjeg pleistocena (Lower Pleistocene) u Europi – iznad pliocenskog astij-redona (Astian-Redonian), a ispod emilija (Emilian). Kalabrij je u Francuskoj i Italiji marinski ekvivalent kontinentalnih sedimenata vilafranka (Villafranchian). Ranije se svrstavao u pliocen. calc-alcalic – vapneno-alkalni. (1) Termin koji označava eruptivnu (magmatsku) stijenu ili skupinu eruptivnih (magmatskih) stijena sa sadržajem (u masenim %) silicij-oksida između 56 i 61 i jednakim sadržajem
122
calcareous rock
kalcij-oksida i sume kalij-oksida i natrij-oksida; v. alkali-lime index. (2) Termin koji označava eruptivnu (magmatsku) stijenu s plagioklasom. calc-alkali rock series – serija vapneno-alkalnih stijena. Skupina komagmatskih vulkanskih stijena (comagmatic volcanic rocks) prezasićenih silicij-oksidom koje su mineraloški karakterizirane postojanjem matriksa od augita i hiperstena (bazalti, andeziti), hiperstena (daciti), biotita ili rogovače (hornblende – rioliti), a kemijski su karakterizirane prilično konstantnim omjerom obogaćivanja željezom i magnezijem tijekom njihove evolucije. calcarenaceous – kalkarenacejski. Termin koji označava pješčenjak (sandstone) s velikim sadržajem (količinom) detrita kalcij-karbonata, na primjer, kalkarenacejski ortokvarcit (calcarenaceous orthoquartzite) u kojem vapnena komponenta čini do 50% sadržaja ukupnih klastičnih čestica. calcarenite – kalkarenit. Vapnenac (limestone) koji se pretežito sastoji od čestica kalcita veličine pijeska (više od 50%). Konsolidirani (cementirani) vapneni pijesak (consolidated calcareous sand); v. calcareous sandstone. calcarenitic limestone – kalkarenitni vapnenac. Vapnenac (limestone) koji se pretežito sastoji (više od 10%) od primarnog vapneno-muljevitog matriksa (calcareous-mud matrix) s česticama promjera manjeg od 0,06 mm i preko 10% krupnih klastičnih karbonatnih zrna (veličine pijeska i šljunka). calcareous – kalcitični, kalcitni, vapnenački. Termin za označavanje supstancija (tvari) koje sadrže kalcijkarbonat ili su od njega sastavljene. Kada se termin primjenjuje u nazivima stijena, tada pokazuje da se one u znatnoj mjeri (najmanje 50%) sastoje od karbonata kalcija. Primjeri takvih stijena su vapnenac (limestone), kreda (chalk), vapneni tuf (tufa), školjkasti (školjkoviti) pješčenjak (shelly sandstone). calcareous algae – vapnene alge. Skupina morskih algi koje uklanjaju karbonat kalcija iz plitkih voda u kojima prebivaju i izlučuju iglice aragonita veličine čestica mulja. Prebivaju pretežito u plitkim tropskim morima ili intertidalnim područjima i znatno doprinose stvaranju karbonatnih čestica veličine mulja i pijeska u tropskim morima. Vapnene alge su važne za stvaranje grebena (rifova) tijekom geološke povijesti. Tip algi koje grade velike kupolaste laminirane vapnene strukture u plitkoj vodi su stromatoliti (stromatolites), dok su koraljne alge (coralline algae) tip inkrustirajućih vapnenih algi. Sinonim: calcified algae. calcareous clay – vapnena glina. Glina koja sadrži znatnu količinu kalcij-karbonata, osobito lapor (marl). calcareous dolomite – vapnenački dolomit. Karbonatna stijena koja sadrži 50 do 90% dolomita. Sinonim: calcareous dolostone; v. dolomite, 2. calcareous dolostone – vapnenački dolomit, v. calcareous dolomite. calcareous ooze – vapneni mulj. Dubokomorski pelagički sediment koji sadrži najmanje 30% fragmenata (ostataka) vapnenih skeleta organizama, na primjer, pteropodni mulj (pteropod ooze); v. siliceous ooze. calcareous peat – eutrofni treset, v. eutrophic peat. calcareous rock – vapnena stijena. Sedimentna stijena sa znatnim sadržajem kalcij-karbonata, na primjer, vapnenac (v. limestone), kreda (v. chalk), vapneni tuf
calcareous sandstone
(v. tufa) ili školjkoviti pješčenjak (v. shelly sandstone); v. carbonate rock. calcareous sandstone – vapneni pješčenjak. (1) Pješčenjak s kalcitnim cementom (cementiran kalcitom). (2) Pješčenjak koji sadrži znatnu količinu kalcij-karbonata, ali u kojem se nalazi najmanje 50% klastičnog kvarca (clastic quartz); v. calcarenite. calcareous shale – vapneni šejl. Šejl koji sadrži najmanje 20% kalcij-karbonata u obliku fino precipitiranog (istaloženog) materijala ili malih čestica organskog podrijetla. calcareous sinter – vapnenački sinter, sinter, travertin, v. travertine, 1. calcareous spar – kalkšpat, vapneni špat, v. calcspar. calcareous sponges – vapnene spužve, spužve vapnenjače, vapnenjače, v. calcisponges. calcareous tufa – vapnenačka tufa (sedra), tufa, v. tufa. calcarinate – kalkarinatni. Termin za označavanje cementa (veziva) sedimentnih stijena (sedimentary rocks) koji se sastoji od kalcij-karbonata. calcdolomite – kalcitni dolomit, v. calcitic dolomite. calcedony – kalcedon, v. chalcedony, 1. calcian dolomite – kalcijski dolomit. Dolomitni mineral (dolomit) u kojem je sadržaj kalcija najmanje za 8% veći od sadržaja kalcija u dolomitu idealnog sastava (omjer C:Mg je jednak 1:1 molarnih). calcibreccia – kalcibreča. Vapnenačka breča (limestone breccia) ili konsolidirani (cementirani) fragmenti vapnenca (consolidated calcareous rubble); kalcirudit (v. calcirudite) koji se sastoji od čestica uglatog oblika. calcic – (1) vapnen. U petrologiji – termin za označavanje eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) ili grupe eruptivnih stijena koje sadrže više od 61% (masenih) silicij-dioksida pri jednakim količinama (sadržajima – u masenim %) kalcij-oksida i sume oksida kalija i natrija; v. alkali-lime index. (2) kalcijski. U geokemiji – termin za označavanje minerala i eruptivnih (magmatskih) stijena s relativno visokim sadržajem kalcija (sadržaj kalcija koji je nužan za opravdanu primjenu termina ovisi o okolnostima). calciclase – anortit, v. anorthite. calciclastic – kalciklastičan. Termin koji se odnosi na klastične karbonatne stijene (clastic carbonate rocks). calcicrete – kalcikret, kalkret, v. calcrete. calciferous – koji sadrži vapnence, s vapnencima. Termin koji se, u stratigrafskom smislu, odnosi na seriju slojeva s proslojcima vapnenca, na primjer, Calciferous Sandstone series u Škotskoj. calcification – kalcifikacija, ovapnjenje. (1) U pedologiji – opći termin koji se primjenjuje za označavanje takvih procesa formiranja tala u kojima se u njihovu površinskom sloju koncentrira tolika količina kalcija da on zasićuje koloide tla izmjenljivim ionima kalcija i na taj način daje tlima relativnu stabilnost (nepokretljivost) i gotovo kemijsku neutralnost. (2) U paleontologiji – (a) Taloženje soli kalcija u živim biljnim i životinjskim tkivima. (b) Zamjena organske tvari, uglavnom prvobitnih tvrdih dijelova, karbonatom kalcija pri fosilizaciji. calcified algae – vapnene alge, v. calcareous algae. calcigravel – vapneni šljunak. Nekonsolidirani (necementirani) ekvivalent kalcirudita (v. calcirudite). calcilith – kalcilit. (1) Termin koji je svojedobno bio predložen za vapnenac (limestone). Sinonim: calcil-
123
calcite
yte. (2) Sedimentna stijena koja se sastoji uglavnom od vapnenih ostataka organizama. calcilutite – kalcilutit, kalcipelit. Vapnenac (limestone) koji se pretežito (više od 50%) sastoji od detritičnih (klastičnih) čestica kalcita veličine čestica silta i/ili gline; konsolidirani (cementirani) vapneni mulj (consolidated calcareous mud). Neki specijalisti, međutim, terminu kalcilutit pridaju šire značenje uključujući vapnene stijene (calcareous rocks) koje sadrže kemijski precipitirane (istaložene) kristalične komponente anorganskog ili organskog podrijetla. Sinonim: calcipelite; v. calcisiltite, micritic limestone. calcilyte – kalcilit, v. calcilith, 1. calcimetry – kalcimetrija. Analiza sadržaja karbonata u stijenama. calcimicrite – kalcimikrit. Vapnenac (limestone) čije čestice imaju promjer manji od 20 mikrometara, a sadržaj mikritnih komponenata je veći od sadržaja alokemnih komponenata; v. micritic limestone. calcination – kalcinacija. Zagrijavanje tvari do njene temperature disocijacije, na primjer, gipsa kako bi izgubio kristalizacijsku vodu ili vapnenca kako bi se razložio na kalcij-oksid i ugljik-dioksid. calcined soda – kalcinirana soda, v. soda ash. calcipelite – kalcipelit, kalcilutit, v. calcilutite. calcirudite – kalcirudit. Vapnenac (limestone) koji se pretežito sastoji (više od 50%) od čestica detritičnog (klastičnog) kalcita s promjerom većim od promjera čestica pijeska (većim od 2 mm) i koji je često također cementiran (vezan) vapnenim materijalom; konsolidirani (cementirani) vapnenački šljunak (calcareous gravel) ili vapnenački konglomerat (limestone conglomerate) ili breča (breccia). Neki autori, međutim, postavljaju 1 milimetar kao donju granicu veličine čestica; v. calcibreccia, calcigravel. calcisiltite – kalcisiltit. Vapnenac (limestone) koji se pretežito sastoji od čestica detritičnog (klastičnog) kalcita veličine čestica silta; konsolidirani (cementirani) vapneni silt (calcareous silt); v. calcilutite. calcisponges (Calcispongea, Calcarea) – vapnene spužve, spužve vapnenjače, vapnenjače. Razred spužava (sponges). Karakterizirane su uglavnom skeletom sastavljenim od vapnenačkih (karbonat kalcija) spikula (iglica, spicules). Stratigrafska rasprostranjenost: kambrij-danas. Sinonim: calcareous sponges. calcite – kalcit. Široko rasprostranjeni stjenotvorni mineral (rock-forming mineral), po kemijskom sastavu karbonat kalcija. Obično je bijele, svijetlosive, svijetložute i svijetloplave boje ili je bezbojan. Posjeduje savršenu romboedarsku kalavost (kalavost smjerom plohe romboedra, rhombohedral cleavage), staklastog je sjaja, tvrdoće 3 po Mohsovoj skali i lako uskipi u hladnoj razblaženoj klorovodičnoj (solnoj) kiselini. Kalcit je osnovna komponenta vapnenca (v. limestone), nalazi se također u mramoru u obliku kristala, zemljast i rahao (nekonsolidiran) u kredi (krednim stijenama – v. chalk), u spužvastom obliku u vapnenom tufu (v. tufa) i kao stalaktit u spiljama (spiljski sediment, cave deposit). Obično se sreće kao žilni mineral (gangue mineral) u mnogim rudnim ležištima i kao cement (vezivo) u klastičnim sedimentnim stijenama. Također je minorna sekundarna komponenta mnogih eruptivnih (magmatskih) stijena i glavna komponenta nekih karbonatita (v. carbonatite). Forme kristalizacije (kristalni oblici) kalcita su vrlo razli-
calcitic dolomite
čite – pasji zub (dog-tooth spar), glava čavla (nailhead spar), islandski dvolomac (Iceland spar) i druge. Sinonim: calcspar; v. dolomite, 1. calcitic dolomite – kalcitni dolomit. Dolomitna stijena (dolomitic rock) sa znatnim udjelom kalcita u sastavu, ali ipak s prevladavajućim udjelom dolomita – osobito dolomitska stijena koja sadrži 10 do 50% kalcita i 50 do 90% dolomita i ima magnezijsko-karbonatni ekvivalent između 22,7 i 41,0% ili dolomitska stijena u kojoj omjer Ca/Mg varira od 2,0 do 3,5. Sinonim: calcdolomite; v. calcareous dolomite, dolomitic limestone. calcitic limestone – kalcitni vapnenac (vapnenjak). Vapnenac koji se sastoji uglavnom od kalcita, osobito vapnenac čiji je omjer Ca/Mg veći od 105. calcitite – kalcitit. Stijena koja se sastoji od kalcita, na primjer vapnenac (v. limestone). calcitization – kalcitizacija. (1) Proces formiranja kalcita, na primjer, alteracijom aragonita. (2) Pretvorba (transformacija) postojećih stijena u vapnenac kemijskom zamjenom mineralnih čestica kalcitom, na primjer zamjenom čestica dolomita u dolomitskim stijenama ili čestica glinenca (feldšpata) i kvarca u pješčenjacima. calcium-based drilling mud – kalcijska isplaka (bušaća isplaka), v. calcium-base drilling mud. calcium-base drilling mud – kalcijska isplaka (bušaća isplaka). Bentonitna bušaća isplaka na bazi slatke vode (slatkovodna bentonitna isplaka, water-base bentonite drilling mud) s dodatkom određene količine topljivih kalcijskih spojeva – kalcij-oksida (vapna) za pripremu vapnene bušaće isplake (v. lime-base drilling mud), kalcij-sulfata (gipsa) za pripremu gipsne bušaće isplake (v. gypsum-base drilling mud) ili kalcij-klorida. Koncentracija topljivog kalcija u vapnenoj isplaci iznosi do 120 ppm, a u gipsnoj isplaci do 1.200 ppm. Kalcij smanjuje (usporava) bubrenje i hidrataciju gline i šejla i na taj način olakšava proces bušenja. Kalcijske isplake se osobito primjenjuju za bušenje debelih naslaga anhidrita (tolerantne su na zagađivanje anhidritom), šejla sklonog urušavanju, formacija koje sadrže gips i kada postoji strujanje slane vode. Međutim, takve isplake mogu zahtijevati daljnju obradu kako bi se spriječila njihova solidifikacija (pretvaranje u gel) pri visokim temperaturama u dubokim bušotinama. Sinonimi: calcium-based drilling mud, calcium drilling mud, calcium mud, calcium-type drilling mud, calcium-type mud, mud of calcium-base type. calcium carbonate – kalcij-karbonat, kalcijev karbonat. Čvrsta tvar bijele boje i umjereno topljiva u vodi. Grijanjem se razlaže na kalcij-oksid (negašeno vapno) i ugljik-dioksid. U prirodi je obilno zastupljen i sreće se kao minerali kalcit (calcite) i aragonit (aragonite) te kreda (chalk) i vapnenac (limestone). Stijene koje sadrže kalcij-karbonat se sporo otapaju u zakiseljenoj oborinskoj vodi (voda koja sadrži otopljeni ugljik-dioksid) i uzrokuju privremenu (prolaznu) tvrdoću vode (temporary hardness of water). Stvara čvrsti kamenac (scale) u uređajima koji su u kontaktu s vodom. Uzrok je tvrdoće vode i jedinica za tvrdoću. Primjenjuje se u tehnologiji isplaka kao aditiv za otežavanje svih tipova isplaka. calcium-carbonate compensation depth – kompenzacijska dubina karbonata, v. carbonate compensation depth.
124
calcium-treated mud
calcium chloride – kalcij-klorid, kalcijev klorid. Bezbojni otopljivi prašak, topljiv u vodi i etanolu koji se rabi u tehnologiji cementacije bušotina kao aditiv za ubrzavanje vezivanja (stvrdnjavanja) cementa (cement accelerator). Primjenjuje se regularni (77%) i bezvodni (96%) kalcij-klorid. Obično se dodaje 2% regularnog i 1,6% bezvodnog kalcij-klorida – dodavanjem iznad 3% se postiže malo dodatno ubrzavanje vezivanja cementa (v. cement additives). Također se primjenjuje u tehnologiji isplaka kao aditiv za povećavanje gustoće slanih isplaka (isplaka na bazi slane vode) te za sušenje plinova i kao agens (sredstvo) za apsorpciju vlage (desikant, drying agent). calcium contamination – zagađenje kalcijem. U procesu bušenja – postojanje iona otopljenog kalcija u bušaćem fluid (drilling fluid) u koncentraciji koja je dostatna za pogoršanje (kvarenje) njegovih svojstava budući da uzrokuje flokulaciju (pahuljičenje), smanjuje prinos bentonita i povećava gubljenje fluida. calcium drilling mud – kalcijska bušaća isplaka, v. calcium-base drilling mud. calcium feldspar – kalcijski glinenac (feldšpat, feldspat). Plagioklas (plagioclase) bogat An molekulom (krajnjim članom anortitom). Sinonim: Ca-spar; v. lime feldspar. calcium hydroxide – kalcij-hidroksid, kalcijev hidroksid, gašeno vapno. Kristalna tvar bijele boje, umjereno topljiva u vodi. Dobiva se dodavanjem vode kalcijoksidu. Primjenjuje se u tehnologiji isplaka kao aditiv za regulaciju pH vodnih isplaka (isplaka na bazi vode) i kao koagulant gline. Sinonimi: hydrated lime, slaked lime. calcium mud – kalcijska isplaka, v. calcium-base drilling mud. calcium oxide – kalcij-oksid, kalcijev oksid, negašeno (živo, paljeno, žeženo) vapno. Kaustična čvrsta tvar bijele boje, umjereno topljiva u vodi. Nastaje zagrijavanjem kalcija u kisiku ili termičkim razlaganjem kalcij-karbonata. Sinonimi: burnt lime, calx, caustic lime, quicklime. calcium/silicon log – kalcijsko-silicijska karotaža, v. neutron activation log. calcium sulfate – kalcij-sulfat, kalcijev sulfat. Kristalna sol bijele boje. U prirodi se sreće kao mineral gips (gypsum) i anhidrit (anhydrite). Umjereno je topljiv u vodi i uzrokuje njenu trajnu tvrdoću (permanent hardness of water). Formira kamenac u uređajima koji su u kontaktu s vodom (ponekad se teško uklanja). Primjenjuje se u tehnologiji iaplaka kao aditiv za povećavanje viskoznosti i regulacije alkaliniteta vodenih isplaka (isplaka na bazi vode, water-base mud). Katkada je zagađivač isplačnih fluida. calcium-sulfate treated mud – isplaka obrađena kalcijsulfatom, v. calcium-base drilling mud. calcium sulphate – kalcij-sulfat, kalcijev sulfat, v. calcium sulfate. calcium-treated drilling mud – bušaća isplaka obrađena kalcijem. Bušaća isplaka na bazi vode koja sadrži kalcij-oksid (vapno, lime) ili kalcij-sulfat (gips, gypsum) za usporavanje hidratacije šejla i glina. Sinonim: calcium-treated mud; v. calcium-base drilling mud, gypsum-base drilling mud, lime-base drilling mud. calcium-treated mud – isplaka obrađena kalcijem, v. calcium-treated drilling mud.
calcium-type drilling mud
calcium-type drilling mud – kalcijska bušaća isplaka, v. calcium-base drilling mud. calcium-type mud – kalcijska isplaka, v. calcium-base drilling mud. calclithite – kalklitit. (1) Litarenit (v. litharenite) u kojem karbonati čine najveći dio fragmenata (klastične komponente) stijene, na primjer, miocenski pješčenjak Oakville u južnom Teksasu (nastao uglavnom erozijom vapnenaca kredne starosti). Sinonim: carbonate-arenite. (2) Vapnenac (vapnenjak) koji je uglavnom nastao erozijom starijih, litificiranih vapnenaca i koji sadrži više od 50% fragmenata karbonatne stijene (ekstraklasta), na primjer, terigena stijena formirana kao aluvijalna lepeza u području tektonizma ili vrlo suhe klime. calcrete – kalkret, kalcikret. (1) Konglomerat (conglomerate) koji se sastoji od nanosa pijeska i šljunka cementiranog u tvrdu masu karbonatom kalcija precipitiranog iz otopine i pretaloženog djelovanjem infiltracijskih voda ili istaloženog u procesu migracije ugljik-dioksida iz vadozne vode. Sinonim: calcicrete. (2) Tvrda vapnena kora (calcareous duricrust). calc-sapropel – vapneni sapropel. Sapropel koji se sastoji od vapnenih alga (calcareous algae). calc-schist – vapneni škriljavac, kalkšist. Metamorfozirani glinoviti vapnenac (metamorphosed argillaceous limestone) sa škriljastom strukturom (schistose structure) koja je uvjetovana paralelnošću pločastih minerala (pločastog prekristaliziranog kalcita). calc-silicate rock – vapneno-silikatna (kalksilikatna) stijena. Termin za označavanje metamorfne stijene (metamorphic rock) koja se sastoji uglavnom od kalcita i silikata s kalcijem, na primjer diopsida (diopside) i volastonita (wollastonite), i koja je nastala u procesu termalne metamorfoze (metamorfizma) onečišćenog vapnenca ili dolomita. Sinonim: limesilicate rock. calc-sinter – vapnenački sinter, sinter, travertin, v. travertine, 1. calcspar, calc-spar – kalkšpat, kalkspat, vapneni špat (spat). Kristalni kalcit (v. calcite). Sinonim: calcareous spar. calcsparite – kalksparit, kalkšpatit, kalkspatit. Kristal sparitnog kalcita (sparry calcite), za razliku od dolosparita (dološpatita – v. dolosparite). Termin calcsparite je sinonim s terminom sparite (v.) ako se pod sparitom podrazumijeva vapneni (calcareous) varijetet. calc-tufa – vapnenačka tufa (sedra), tufa, v. tufa. calculated absolute open flow (CAOF) – izračunani apsolutni potencijalni kapacitet proizvodnje. Teoretski maksimalni kapacitet proizvodnje plinske bušotine koji se izračunava prema podatcima ispitivanja bušotine (obično ispitivanja metodom četiriju protoka – v. four point test) budući da je opasno i štetno dopustiti da bušotina nekontrolirano (bez ograničavanja proizvodnje) eruptira, pa se njen protok reducira sapnicom i prema tim protocima se izračuna apsolutno potencijalno davanje; v. absolute open flow, open flow. calculated gas saturation – izračunano zasićenje plinom. Kvocijent (omjer) volumena plina pri ležišnim uvjetima i volumena ležišne stijene. Caledonian orogeny – kaledonska orogeneza. Termin koji se obično primjenjuje za označavanje rane paleozojske deformacije na području zapadne Europe
125
caliper log
kojom se formirao orogenetski pojas Kaledonidi (v. Caledonides) što se proteže od Irske i Škotske prema sjeveroistoku u Skandinaviju (termin se ne smije rabiti za druga područja). Klasična kaledonska orogeneza je datirana približno koncem silura, ali mnogi autori rabe taj termin za označavanje orogenetske ere koja uključuje i ranije i kasnije vrijeme. Caledonides – Kaledonidi. Orogenetski pojas (orogenic belt) koji se proteže od Irske i Škotske prema sjeveroistoku u Skandinaviju. Formiran je kaledonskom orogenezom (v. Caledonian orogeny) u ranom paleozoiku. calendar day allowable – dopuštena proizvodnja po kalendarskom danu. Dopuštena količina (kapacitet) proizvodnje nafte i/ili plina iz bušotine, ležišta, polja ili koncesije izračunana na dnevnoj bazi i odobrena od državne regulativne agencije (government regulatory agency). Sinonim: actual calendar day allowable. calf line, calfline – uže za zaštitne cijevi. U procesu užnog udarnog bušenja – uže na uređaju za užno udarno bušenje koje se rabi za spuštanje u bušotinu i izvlačenje zaštitnih cijevi (casing). Namata se na poseban bubanj (calf wheel). Sinonim: casing line; v. cable-tool drilling, cable-tool rig. calf wheel – bubanj užeta za zaštitne cijevi. U procesu užnog udarnog bušenja – bubanj (reel) na radnom podištu uređaja za užno udarno bušenje za namatanje užeta kojim se spuštaju i izvlače zaštitne cijevi (calf line); v. cable-tool drilling, cable-tool rig. calibration tail – zapis kalibracijske karotaže. Kratki prilog karotažnom dijagramu bušotine (well log) s podacima o kalibracijskoj karotaži (log calibration). Zapisi se rade prije i nakon izvođenja karotaže bušotine. calibration tank – kalibracijski rezervoar. Rezervoar za kalibraciju (umjeravanje) protočnih mjerila za tekućine (naftu i druge produkte). Sinonimi: prover tank, proving tank. caliche pisolite – kaliče (vadozni) pizolit, v. vadose pisolite. caliper – (1) kavernomjer, kaliper. U karotaži bušotina – pribor za kavernometriju ili dijametriranje (mjerenje promjera) kanala bušotine (v. caliper logging). Postoji više izvedbi kavernomjera: (a) jednopolužni (one-arm caliper) – poluga kavernomjera se širi prema jednoj strani stijenke bušotine (obično se primjenjuje pri mjerenju gustoće formacije); (b) dvopolužni (two-arm caliper) – poluge se šire u suprotnim smjerovima (moguće je utvrditi male promjene promjera kanala bušotine); (c) tropolužni (three-arm caliper) – sve tri poluge se istovremeno šire i tako centriraju sondu u kanalu bušotine (tipično se rabi za centriranje pri akustičkoj karotaži), i (d) četveropolužni (fourarm caliper) – jedan par poluga se širi prema duljoj osi, a drugi par prema kraćoj osi eliptičnog kanala bušotine (obično se primjenjuje pri pandažmetriji ili mjerenju nagiba slojeva). (2) kalibar za zaštitne cijevi. Pribor za provjeru deformacija zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) u bušotini prije, na primjer, spuštanja bušaće kolone (kolone bušaćih alatki, drillstring) zbog opasnosti od njena mogućeg zaglavljivanja ili ugradnje dubinske brtvenice (pakera) kako bi se izbjeglo njegovo moguće propuštanje. caliper log – (1) kavernogram, dijagram kavernometrije, dijagram dijametriranja bušotine (kanala bušotine). U
caliper logging
karotaži bušotina – dijagram koji prikazuje promjene promjera (poprečnog presjeka) kanala bušotine (bez ugrađene kolone zaštitnih cijevi, casing-a) s dubinom u određenom mjerilu – prekomjerna proširenja kanala usljed urušavanja i spiranja stijenke bušotine ili drugih uzroka. Sinonim: section-gage log; v. caliper, caliper logging. (2) dijagram kalibriranja (baždarenja) cijevi. Dijagram koji prikazuje promjene unutarnjeg promjera cijevnog materijala (zaštitnih cijevi, bušaćih šipki, uzlaznih cijevi) uzrokovane djelovanjem korozije ili odlaganjem kamenca. (3) kavernometrija, dijametriranje bušotine (kanala bušotine), v. caliper logging. caliper logging – (1) kavernometrija, dijametriranje bušotine (kanala bušotine). U karotaži bušotina – operacija kontinuiranog mjerenja stvarnog promjera (poprečnog presjeka) bušotine (kanala bušotine), karotaža stvarnog promjera bušotine po njenoj dubini od ušća do dna (bez ugrađene kolone zaštitnih cijevi, casing) budući da se stvarni promjer razlikuje od nominalnog promjera kanala (za koji se obično uzima da je jednak vanjskom promjeru bušaćeg dlijeta) zbog niza geoloških i tehničkih uzroka i može biti veći ili manji u slučaju podlokavanja stijenke bušotine (promjer se poveća) ili stvaranja isplačne obloge (kore) na stijenci (promjer se smanji). Nazivni promjer bušotine se može postići pri bušenju gustih (kompaktnih) pješčenjaka, vapnenaca i dolomita, do povećanja promjera dolazi obično pri bušenju slojeva gline, glinovitih stijena i soli, a do smanjenja promjera pri bušenju propusnih pješčenjaka (zbod formiranja isplačne obloge na stijenci bušotine). Podaci kavernometrije su često vrlo dragocjeni karotažni podaci u nezacijevljenim bušotinama (bušotinama bez ugrađene zaštitne kolone) i rabe se za mnoge svrhe: (a) točnije određivanje geološkog profila bušotine, lociranje poroznih, permeabilnih i raspucanih zona i izdvajanje ležišnih stijena; (b) korekciju nekih karotažnih podataka za utjecaj promjera bušotine; (c) utvrđivanje postojanja bubrenja ili podlokavanja stijenke bušotine; (d) određivanje volumena kanala (prstenastog prostora) bušotine za proračun potrebne količine cementa (cementne kaše) za cementaciju kolone zaštitnih cijevi (casing); (e) kontrolu tehničkog stanja kanala bušotine pri izboru dubine postavljanja dubinske brtvenice (pakera) za ispitivanje ili testiranje bušotine i izboru dubine pete zaštitne kolone; (f ) pomoć pri izboru načina perforiranja kolone zaštitnih cijevi pri završnom proizvodnom opremanju bušotine (kada je promjer bušotine veći od nominalnog), i (g) pomoć pri odluci o proširivanju kanala bušotine (kada je njegov promjer manji od nominalnog) kako ne bi došlo do zaklinjenja alatki. Kavernometrija se može primijeniti samostalno ili u kombinaciji s drugim metodama karotaže (s karotažom spontanog potencijala ili gama-karotažom). Pribor za kavernometriju (kavernomjer, kaliper) ima dvije, tri ili četiri simetrično razmještene papuče koje su tijekom mjerenja u kontaktu sa stijenkom bušotine. Prema konstrukcijskoj izvedbi razlikuju se jednopolužni (one-arm caliper), dvopolužni (twoarm caliper), tropolužni (three-arm caliper) i četveropolužni kavernomjer (four-arm caliper). Sinonimi: section-gage logging, well caliper logging, well caliper
126
Cambrian
survey. (2) kalibriranje (baždarenje) cijevi. Određivanje unutarnjeg promjera zaštitnih cijevi (casing), bušaćih šipki (drillpipe) ili uzlaznih cijevi (tubing). caliper logging tool – kavernomjer, kaliper, v. caliper. caliper measurement of hole size – mjerenje promjera (dijametriranje) bušotine (kanala bušotine), v. caliper logging, 1. caliper survey of hole size – mjerenje promjera (dijametriranje) kanala bušotine, v. caliper logging, 1. Callovian, Callovian stage – kalovij. Stratigrafski kat najdonjeg dijela gornje jure (lowermost Upper Jurassic) u Europi – iznad bata (Bathonian), a ispod oksforda (Oxfordian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 165 do 160 milijuna godina. Neki autori svrstavaju kalovij u najgornji dio srednje jure (uppermost Middle Jurassic). calm – (1) tišina, bezvjetrina, kalma. U meteorologiji – stanje bez vjetra (bez gibanja zraka) na moru i kopnu. Odgovara nultom stupnju jakosti vjetra (nultoj brojčanoj oznaci) na Beaufortovoj skali vjetrova (brzina vjetra manja od 1 čvora, odnosno 1 km/h ili do 0,2 m/s – v. Beaufort wind scale). Površina mora je mirna i glatka poput zrcala, a na kopnu su zastave i lišće nepomični, a dim se diže vertikalno uvis. (2) zrcalan, zrcalno miran. Termin kojim se označava stanje mora. Odgovara nultom stupnju stanja mora (nultoj brojčanoj oznaci) na Beaufortovoj skali valova (v. Beaufort scale of waves) kojem odgovaraju stupnjevi jakosti vjetra (brojčane oznake) 0 i 1 na Beaufortovoj skali vjetrova (v. Beaufort wind scale). More je bez valova, a njegova površina je mirna i glatka poput zrcala. Sinonim: glassy. calorific value – toplinska (kalorička, termička, gorivna, ogrjevna) vrijednost. Količina topline (energija razvijena kao toplina) koja nastaje (oslobodi se) potpunim izgaranjem na zraku jediničnog volumena plina ili jedinične mase tekućeg i krutog goriva pri specificiranim uvjetima (obično standardnim – temperatura 15,5 °C i tlak 1 bar). Može se izraziti na molarnoj, masenoj ili volumetrijskoj bazi (u sustavnim jedinicama kJ/mol ili MJ/mol, MJ/kg ili MJ/m3). Razlikuju se gornja toplinska vrijednost (v. superior calorific value) i donja ili efektivna toplinska vrijednost (v. inferior calorific value). Toplinska vrijednost je obično izražena kao gornja i suha (s obzirom na sadržaj vodene pare prije izgaranja). Sinonimi: Btu content, Btu value, fuel value, heat capacity, heat energy content, heating capacity, heating power, heating value, heat value, thermal value. calx – negašeno (živo, paljeno, žeženo) vapno, kalcij-oksid, v. calcium oxide. Cambrian – kambrij, kambrijski period, kambrijski sistem. Najraniji (prvi) period paleozojske ere (Paleozoic era) i najdonji geološki sistem koji sadržava obilje fosila životinja. Obuhvaća, kako se procjenjuje i prema raznim izvorima, vremenski raspon od prije 570 do 500 (ili 544 do 505 ili 540 do 500) milijuna godina. Dijeli se na katove takon (Taconian), akadij (Acadian) i kroaks (Croixian). Termin također označava sistem stijena (system of rocks) koje su se formirale u kambrijskom periodu (Cambrian system). U donjem kambriju su najrasprostranjeniji marinski sedimenti (rezultat velikih transgresija mora), u srednjem kambriju je na mnogo mjesta došlo do regresije mora, a u gornjem kambriju su utvrđene lagunske obojene
Cambrian period
stijene. Glavne tektonske strukture su formirane još tijekom rifeja. Životinjski svijet je predstavljen trilobitima (zbog obilja trilobita kambrij se neformalno također naziva »doba trilobita« – Age of Trilobites) i arheocijatima (karakteristični za rani kambrij) te moluskima, brahiopodima, ostrakodima i drugim organizmima, a koncem kambrija su se pojavili graptoliti – kambrij je bio vrijeme geološke prošlosti u kojem su se razvila sva postojeća koljena organizama (tzv. kambrijska eksplozija života – Cambrian Explosion of Life) i završio je masovnim izumiranjem (izumrlo je 50% svih porodica životinja uključujući i trilobite). Za biljni svijet kambrija je karakteristično postojanje modrozelenih i crvenih algi i primitivnih viših biljaka. Od mineralnih sirovina najznačajnija su ležišta fosforita. Malo je dokaza o pronađenim akumulacijama nafte u kambrijskim stijenama. Sinonim (zastarjeli): Primordial; v. Age of Marine Invertebrates. Cambrian period – kambrijski period, kambrij, v. Cambrian. Cambrian system – kambrijski sistem, kambrij, v. Cambrian. Campanian, Campanian stage – kampan, campan. Stratigrafski kat gornje krede (Upper Cretaceous) u Europi – iznad santona (Santonian), a ispod mastrihta (Maestrichtian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 84 (ili 80) do 72 milijuna godina. Canadian – kanadij. (1) Serija donjeg ordovicija (Lower Ordovician) u Sjevernoj Americi – iznad kambrijske serije kroaks (Croixian), a ispod čezija (Chazyan). Canadian (canadian) drilling – kanadsko bušenje, udarno bušenje šipkama. Metoda udarnog bušenja dlijetom koje je obješeno o pune bušaće šipke (drvene ili željezne, drilling rods) umjesto o uže (kao kod užnog udarnog ili pensilvanijskog bušenja – v. cabletool drilling). Dlijeto se aktivira balansirom (njihalom). Sinonimi: percussion-rod drilling, rod-tool drilling. cannel shale – kenelski šejl (škriljavac). Crni šejl ili škriljavac (black shale) i naftni šejl ili škriljavac (oil shale) koji je nastao akumuliranjem sapropelnih sedimenata (sapropelic sediments). Usporedo sa sedimentima postoji i znatna ili približno jednaka količina anorganskog materijala, uglavnom silta i gline. Sinonim: bastard shale. cantilever – konzola. Greda koja je sigurno učvršćena (poduprta) na jednom kraju, a slobodno visi na drugom kraju. cantilever derrick – preklopni bušaći toranj. Čelični rešetkasti toranj (tower) ili jarbol (mast) koji se primjenjuje na bušaćim postrojenjima (uređajima) s preklopnim tornjem (v. cantilever derrick rig) ili preklopnim jarbolom (cantilever mast rig). Bušaće postrojenje se montira s tornjem (ili jarbolom) u horizontalnom položaju na zemlji koji se zatim podigne dizalicom na bušaćem postrojenju (drawworks) u vertikalan (radni) položaj (za razliku od standardnog bušaćeg tornja koji se mora rastaviti i ponovno sastaviti dio po dio). Sinonimi: cantilevered derrick rig, jack-knife derrick. cantilever derrick rig – bušaće postrojenje s preklopnim tornjem. Bušaće postrojenje (uređaj) s tornjem (derrick) ili jarbolom (mast) koji se montira u horizontalnom položaju na zemlji i zatim podigne dizalicom na bušaćem postrojenju (drawworks) u vertikalan (radni) položaj. Nakon što je toranj podignut, pokret-
127
capillarimetric method of wettability determination
nim koloturnikom (traveling block) postavi se radno podište (platforma) tornja (drill floor), montiraju se grede vrtaćeg stola (rotora, rotary beams) i postave se pomoćno vitlo (catworks) i vrtaći stol (s pomoću pokretnog koloturnika). Postrojenje za bušenje s preklopnim tornjem (ili jarbolom) najuobičajeniji je tip kopnenog bušaćeg uređaja. Sinonim: jack-knife derrick rig, jack-knife mast rig. cantilever drilling mast – preklopni bušaći jarbol, v. cantilever derrick. cantilevered derrick rig – bušaće postrojenje s preklopnim tornjem, v. cantilever derrick rig. cantilevered jackup – konzolna samopodizna bušaća platforma. Samopodizna bušaća platforma (jackup drilling unit) na kojoj je bušaće postrojenje montirano na dvjema konzolama koje su poduprte samo na platformi i strše izvan njena trupa. cantilever mast – preklopni bušaći jarbol, v. cantilever derrick. cantilever mast rig – bušaće postrojenje s preklopnim jarbolom, v. cantilever derrick rig. cantilever type mast – preklopni bušaći jarbol, v. cantilever derrick. capacity – (1) kapacitet; proizvodnost, produktivnost; sposobnost. Pojam s različitim značenjima – (a) maksimalna proizvodnja (kapacitet proizvodnje) za dane uvjete; (b) sposobnost ležišta za primanje vode; (c) stvarni kapacitet rotacijske pumpe u jediničnom vremenu (izražava se u l/min ili gal/min); (d) kapacitet permeabilnosti (umnožak permeabilnosti i efektivne debljine sloja/ležišta, tzv. kh produkt – v. permeability capacity). (2) kapacitet vlage. U hidrologiji – sposobnost tla za zadržavanje vode. (3) sposobnost transportiranja (prenošenja). U geologiji – sposobnost vodene ili zračne struje za transportiranje (prenošenje) klastičnog materijala (detritusa). Količina transportiranog materijala se mjeri u danoj točki po jedinici vremena. Sposobnost transportiranja zavisi od veličine klastičnih zrna. capacity allowable – dopuštena proizvodnja primjenom metode povećanja iscrpka. Tip dopuštene proizvodnje nafte iz bušotine, ležišta, polja ili koncesije kada se primjenjuje obično (konvencionalno, klasično) zavodnjavanje (waterflood) ili metoda povećanja iscrpka (EOR-metoda, enhanced oil recovery). Odobrava je državna regulativna agencija (government regulatory agency). capacity index – indeks injektivnosti bušotine. Mjera injektivnosti bušotine (kapaciteta injekcijske bušotine) za vodu. Obično se mjeri u m3/h/bar (ili bbl/h/ psi) porasta (povećanja) tlaka na dnu bušotine; v. injectivity test. capacity of a field to produce – proizvodni kapacitet polja. Proizvodne mogućnosti naftnog ili plinskog polja, potencijalni nivo proizvodnje koji se može postići na polju. cap a well – poklopiti ušće bušotine. Staviti erupciju bušotine pod kontrolu postavljanjem ventila na njenom ušću (glavi bušotine, wellhead). cap gas – plin plinske kape, v. gas-cap gas. capillarimetric method of wettability determination – kapilarimetrijska metoda određivanja močivosti. Metoda mjerenja močivosti ležišne stijene kapilarimetrom u kojem se nalaze dvije tekuće faze (nafta i voda) s kapilarnim tlakom duž površine njihova
capillarity
razdjela. Prema razlici visine dizanja fluida u dvama krakovima kapilarimetra, razlici gustoće fluida i utjecaju gravitacije, izračunava se adhezijska napetost (preferencijalna močivost stijene ovisi o adhezijskoj napetosti koja je funkcija međufazne napetosti). Glavna ograničenja primjene (nedostaci) kapilarimetrijske metode su činjenica da se mjerenja izvode bez ležišne stijene (koja utječe na tip močivosti) i oksidacija nafte koja se ne može spriječiti; v. wettability measurement. capillarity – kapilarnost, kapilarno djelovanje. Pojava dizanja ili spuštanja površine tekućine u kontaktu s čvrstim materijalom usljed relativnog uzajamnog privlačenja molekula tekućine i tekućine i čvrstog tijela. Djelovanje kojim se neki fluid (na primjer voda) diže ili spušta u cjevčicama ili porama i šupljinama malog promjera usljed površinske napetosti. Sinonim: capillary action; v. capillary pressure. capillary – (1) kapilaran. Termin kojim se označavaju cjevčice, pore ili šupljine s otvorima tako malog promjera da mogu zadržavati fluide kapilarnim djelovanjem (kapilarnošću – v. capillarity). (2) vlasast. U mineralogiji – termin za označavanje minerala čiji kristali imaju oblik vlasi ili niti, na primjer milerit (millerite). capillary action – kapilarno djelovanje, kapilarnost, v. capillarity. capillary attraction – kapilarno privlačenje. Sila adhezije između tekućine i čvrstog tijela koja djeluje kada postoji kapilarnost, privlačenje površine tekućine površinom čvrstog tijela. Kapilarno privlačenje ili kapilarnost (v. capillarity) nepovoljno utječe na iscrpak nafte iz ležišta budući da dio slojne tekućine prianja uz površinu svake pore u stijeni. U procesma istiskivanja nafte otopinama određenih kemikalija snižava se kapilarno privlačenje i površinaska napetost, što omogućuje izvlačenje nafte iz pora. capillary condensation – kapilarna kondenzacija. Formiranje prstenova pendularne vode (pendular water rings) oko točaka kontakata sedimentnih zrna i, zatim, kada prstenovi vode oko susjednih kontakata postanu dovoljno veliki da se dodiruju, formiranje funikularne vode (funicular water) koja ispunjava prostore između zrna stvarajući jedan zatvoreni menisk. capillary conductivity – kapilarna vodljivost. Sposobnost nezasićenog tla ili stijene da propušta vodu ili drugu tekućinu. Kako su velike šupljine između zrna (pore) djelomično ispunjene zrakom ili drugim plinom, tekućina se mora gibati duž granica kontakata čestica tla ili stijene. Kapilarna vodljivost za vodu se povećava sa sadržajem vlage od nule u potpuno suhom materijalu do maksimalne vrijednosti koja je jednaka hidrauličkoj vodljivosti (hydraulic conductivity) ili koeficijentu permeabilnosti (permeability coefficient). capillary end effect – rubni (granični) efekt, v. end effect. capillary flow – kapilarno strujanje, v. capillary migration. capillary forces – kapilarne sile. Sile koje djeluju na granici razdjela dvaju nemiscibilnih fluida u porama stijene. Uzrokuju strujanje fluida u poroznu stijenu i kroz nju te zadržavanje fluida u stijeni; v. gravitational forces, viscous forces.
128
capillary pressure
capillary fringe – kapilarni obrub (rub). Donji dio zone aeracije ili prozračne zone (v. zone of aeration) koji leži neposredno iznad vodnog lica (vodnog zrcala, v. water table) i u kojem su šupljine (pore) ispunjene vodom pod tlakom nižim od atmosferskog. Voda kapilarnog obruba je spojena s vodom koja se nalazi ispod vodnog lica ali je zadržana iznad njega silama površinske napetosti. Gornja granica kapilarnog obruba (sa srednjim pojasom zone aeracije) nije jasna, ali se katkada arbitrarno definira kao nivo na kojem je 50% šupljina (pora) ispunjeno vodom, Sinonimi: capillary-moisture zone, zone of capillarity. capillary interstice – kapilarna šupljina (pora). Šupljina između zrna (v. interstice) koja je dovoljno malena za držanje vode silom površinske napetisti na znatnoj visini iznad slobodne površine vode i istodobno dovoljno velika da spriječi molekularno privlačenje. Točna veličina kapilarne šupljine (pore) nije definirana; v. subcapillary interstice, supercapillary interstice. capillary migration – kapilarna migracija (gibanje, strujanje). Gibanje (strujanje) vode djelovanjem kapilarnih sila (djelovanjem pojave kapilarnosti), uzrokovano silom molekularnog privlačenja između materijala i vode. Sinonimi: capillary flow, capillary movement. capillary-moisture zone – kapilarni obrub (rub), v. capillary fringe. capillary movement – kapilarno gibanje. (1) Dizanje vode u podzemnom sloju iznad vodnog lica (vodnog zrcala – v. water table). (2) v. capillary migration. capillary number – kapilarni broj. Bezrazmjerni omjer viskoznih sila (viscous forces) i kapilarnih sila (capillary forces). Jednak je umnošku brzine strujanja i viskoznosti podijeljenom međufaznom napetošću (sustava fluida voda-nafta ako je istiskivajući fluid voda, odnosno otapalo-nafta kod miscibilnog istiskivanja nafte). Rezidualno zasićenje ležišta naftom ovisi o vrijednosti kapilarnog broja – što je vrijednost broja veća (na primjer, smanjivanjem međufazne napetosti), rezidualno zasićenje je manje. capillary percolation – kapilarna perkolacija, v. imbibition. capillary porosity – kapilarna poroznost. Volumen šupljina (pora) u stijeni ili tlu u kojima se voda zadržava zbog djelovanja kapilarnih sila. capillary pressure – kapilarni tlak. Diferencijalni tlak između dvaju nemiscibilnih fluida – u poroznoj i propusnoj sredini diferencijalni tlak između ugljikovodika (nafte, plina) i vode ili razlika tlaka u nemočećoj fazi i močećoj fazi na bilo kojem nivou u ležištu ili razlika tlaka koja postoji u kapilarnom kanalu s obje strane zakrivljene kontaktne površine koja odjeljuje tekućinu i plin ili dvije tekućine različitih površinskih napetosti. Prema tome, kapilarni tlak u naftnom ležištu (sustav fluida voda-nafta) definira se kao tlak u naftnoj fazi minus tlak u vodenoj fazi a u plinskom ležištu (sustav fluida plin-voda) kao tlak u plinskoj fazi minus tlak u vodenoj fazi. Kapilarni tlak utječe na veličinu i distribuciju zasićenja vodom u ležištu, raste s porastom visine iznad nivoa slobodne vode u ležištu i zavisi od svojstava ležišnih fluida i zasićenja ležišta – radijusa kapilara (zone ležišta s većim porama i pornim kanalima će imati niži kapilarni tlak, manje nereducibilno zasićenje vodom i veći porni volumen zasićen ugljikovodicima), međufazne na-
capillary-pressure curve
petosti i kontaktnog kuta (rubnog kuta močenja između vode i površine čvrstog tijela). Da bi se iz pornog kanala, potpuno ispunjenog tekućinom, mogla ta tekućina istiskivati drugom tekućinom ili plinom, potrebno je ostvariti pretičak tlaka (tzv. tlak istiskivanja) jednak kapilarnom tlaku; v. capillary-pressure measurement. capillary-pressure curve – krivulja kapilarnog tlaka. Dijagram ovisnosti kapilarnog tlaka (ordinata) o zasićenju vodom (apscisa). Rezultat je mjerenja kapilarnog tlaka različitim metodama, a rabi se za određivanje tlaka istiskivanja (displacement pressure) fluida iz pora, distribucije pora stijene po veličini (size distribution of pores) i minimalnog (nereducibilnog) zasićenja stijene fluidom (irreducible fluid saturation). capillary-pressure measurement – mjerenje kapilarnog tlaka. Kapilarni tlak se mjeri u laboratoriju na uzorcima jezgara stijena. Primjenjuje se pet osnovnih metoda: (a) metoda porozne dijafragme ili membrane (v. capillary-pressure measurement by porousdiaphragm method); (b) metoda injektiranja žive (v. measurement of capillary pressure by mercury-injection method); (c) centrifugalna metoda (v. centrifuge measurement of capillary pressure); (d) dinamička metoda (v. capillary-pressure measurement by dynamic method), i (e) metoda evaporacije (evaporation method). Uspoređujući spomenute metode mjerenja, čini se da je metoda porozne dijafragme najprimjerenija zbog toga što se u mjerenju mogu rabiti nafta i voda, odnosno postići gotovo realni uvjeti močenja. Ta metoda se, prema tome, rabi kao standardna s kojom se uspoređuju sve ostale metode mjerenja kapilarnog tlaka. Podaci mjerenja kapilarnog tlaka se rabe za izračunavanje zasićenja ležišta vodom u zavisnosti od visine ležišta iznad vodnog zrcala, veličine i distribucije veličine pora i relativnih permeabilnosti (u slučaju da nema njihovih mjerenih podataka). capillary-pressure measurement by centrifugal method – mjerenje kapilarnog tlaka centrifugalnom metodom (centrifugom). Metoda mjerenja kapilarnog tlaka centrifugom. Uzorak jezgre se zasiti slanom vodom, stavi u držač jezgre koji se zatim ispuni naftom tako da pokriva uzorak. Držač s uzorkom jezgre se zatim centrifugira različitim brzinama vrtnje koje se postupno povećavaju. Pri svakoj brzini centrifuge mjeri se količina istisnutog fluida, a mjerenje završava kada više nema istisnutog fluida unatoč povećavanju brzine. Kapilarni tlak se izračuna prema brzini vrtnje (broju okretaja u minuti) centrifuge. Centrifugalna metoda je najprikladnija za mjerenje kapilarnih tlakova na uzorcima nekonsolidiranih jezgara (postavljaju se u olovni plašt). Sinonimi: capillary-pressure measurement by centrifuge method, centrifuge measurement of capillary pressure, centrifuge-derived capillary pressure; v. capillary-pressure measurement. capillary-pressure measurement by centrifuge method – mjerenje kapilarnog tlaka centrifugom (centrifugalnom metodom), v. capillary-pressure measurement by centrifugal method capillary-pressure measurement by dynamic method – mjerenje kapilarnog tlaka dinamičkom metodom. Postupak mjerenja se sastoji u uspostavljanju simultanog ustaljenog strujanja dvaju fluida u jezgri
129
capillary rise
i mjerenja njihovih tlakova specijalnim močenim diskovima. Zasićenje se mijenja regulacijom količina svakog fluida koji ulazi u jezgru. Kapilarni tlak je jednak razlici tlakova fluida; v. capillary-pressure measurement. capillary-pressure measurement by mercury-injection method – mjerenje kapilarnog tlaka injektiranjem žive (metodom injektiranja žive). Laboratorijska metoda mjerenja kapilarnog tlaka na uzorcima jezgara stijena. Postupak mjerenja se sastoji od čišćenja i sušenja uzoraka jezgre, mjerenja njihove poroznosti i permeabilnosti i utiskivanja žive u uzorak u evakuiranoj komori. Krivulja kapilarnog tlaka se dobije grafičkim prikazom ovisnosti tlaka injektiranja žive o injektiranom volumenu žive. Živa je nemočeći fluid za stijenu. Podaci kapilarnog tlaka se moraju transformirati za sustav fluida voda-nafta. Metoda mjerenja je jednostavna za izvođenje, kao postupak kratko traje, a prikladna je za mjerenje na uzorcima jezgara niske permeabilnosti (zbog primjene vrlo visokih tlakova u ispitivanju) i uzorcima nepravilna oblika, ali su joj nedostaci zagađivanje uzoraka stijene živom (nakon čega se uzorak jezgre više ne može iskoristiti za druga ispitivanja) i toksičnost živinih para. Sinonimi: measurement of capillary pressure by mercury injection, mercury injection capillary pressure measurement; v. capillary-pressure measurement. capillary-pressure measurement by porous-diaphragm method – mjerenje kapilarnog tlaka metodom porozne dijafragme (polupropusne membrane). Metoda mjerenja kapilarnog tlaka uporabom propusne dijafragme (membrane) s jednoličnom distribucijom veličine pora koje su takvog promjera da odabrani istiskivajući fluid ne može prodirati kroz dijafragmu kada su tlakovi istiskivanja (tlakovi primijenjeni na istiskivajući fluid) manji od nekog odabranog maksimalnog tlaka mjerenja. Postupak mjerenja se sastoji od zasićivanja dijafragme i ispitivanog uzorka stijene, postavljanja ispitnog uzorka na dijafragmu (između uzorka stijene i membrane se mora osigurati tijesni kapilarni kontakt), primjene tlaka s malim koracima porasta (u svakom koraku tlaka mora se postići stanje statičke ravnoteže) i izračunavanja zasićenja uzorka u svakoj točki koja će definirati krivulju kapilarnog tlaka. U metodi porozne dijafragme se može rabiti bilo koja kombinacija fluida – plin, nafta i/ili voda. Metoda zahtijeva dosta vremena (10 do 40 dana za jedan uzorak). Dijafragme se izrađuju od poroznog stakla, porculana, celofana i drugih materijala koji su pogodni za dijafragme; v. capillary-pressure measurement. capillary pressure method of wettability determination – metoda određivanja močivosti kapilarnim tlakom. Metoda određivanja močivosti ležišne stijene koja primjenjuje dva parametra kao kvalitativne indikatore preferencijalne močivosti – tlak istiskivanja i omjer tlakova istiskivanja pri dreniranju i upijanju. Porast tih parametara pokazuje sklonost jezgre da bude hidrofobnija. Metoda je primjenljiva ako se kapilarna ispitivanja s vodom i naftom izvode na prirodnim jezgrama¸v. wettability measurement. capillary-pressure test – ispitivanje kapilarnog tlaka, v. capillary-pressure measurement. capillary ripple – kapilarni ripl (val), v. capillary wave. capillary rise – kapilarno dizanje. Visina iznad slo-
capillary rise method
bodnog nivoa podzemne vode (nivoa slobodne podzemne vode) do kojeg se podigne voda pod djelovanjem kapilarnih sila (djelovanjem pojave kapilarnosti). capillary rise method – metoda kapilanog dizanja fluida. Metoda mjerenja površinske i međufazne napetosti (surface tension, interfacial tension). Površinska napetost se određuje uranjanjem kapilarne cjevčice u posudu s destiliranom vodom i mjerenjem visine dizanja vode u cjevčici i temperature vode kako bi se utvrdile napetost i gustoća vode pri temperaturi mjerenja. Kapilarna cjevčica se zatim osuši u peći i uroni u tekućinu čija se napetost treba odrediti i izmjeri se visina njena dizanja u cjevčici, a napetost se izračuna po jednadžbi visine dizanja tekućine u kapilarnoj cjevčici. Pri mjerenju međufazne napetosti (napetosti između dviju tekućina) kapilarna cjevčica se začepi na vrhu, uroni u posudu s gušćom tekućinom, na njen vrh se nalije lakša tekućina do određene visine u posudi, skine se čep s vrha cjevčice i izmjeri visina dizanja gušće tekućine u njoj i temperatura. Međufazna napetost se izračuna po jednadžbi visine dizanja tekućine u kapilarnoj cjevčici (uvrštavanjem gustoće teže tekućine); v. surface tension, interfacial tension, interfacial-tension measurement. capillary transition zone – kapilarna prijelazna zona, v. transition zone. capillary water – kapilarna voda. (1) Voda koja se zadržava u malim cjevčicama i šupljinama (porama) ili koja se giba (struji) kroz njih pod utjecajem (djelovanjem) kapilarnih sila (pojave kapilarnosti). Sinonim: water of capillarity. (2) Voda kapilarnog obruba ili ruba (v. capillary fringe). capillary water rise – kapilarno dizanje vode. Dizanje vode u poroznom, propusnom materijalu (na primjer, pijesku) usljed djelovanja kapilarne sile. capillary wave – kapilarni val (ripl). Val s duljinom kraćom od 1,7 cm čiju brzinu širenja (rasprostiranja) kontrolira uglavnom površinska napetost tekućine u kojoj se širi. Sinonimi: capillary ripple, ripple; v. gravity wave. capital string – eksploatacijska zaštitna kolona, v. production casing. capped well – privremeno zatvorena bušotina. Bušotina koja je sposobna za proizvodnju, ali joj nedostaje oprema ušća i nije spojena cjevovodom. capping – (1) zatvaranje bušotine. Hermetizacija bušotine kako bi se spriječilo izlaženje (istjecanje) nafte ili plina. Može se izvesti zatvaranjem protuerupcijskog uređaja (preventera, blowout preventer) na bušotini za vrijeme erupcije ili postavljanjem i zatvaranjem ventila na bušotini koja eruptira. (2) nepropusni pokrov (pokrovna stijena). Nepropusna pokrovna stijena koja formira hermetičku izolaciju zamke za ugljikovodike (petroleum trap). (3) pokrov jalovine (jalovih stijena). Sinonim termina overburden (v.) – obično se primjenjuje za konsolidirani stijenski materijal. capping a well – zatvaranje bušotine, v. capping, 1. cap rock, caprock – (1) izolacijska pokrovna stijena. U naftnoj geologiji – razmjerno nepropusni sloj (formacija) stijene koji zaliježe neposredno iznad (prekriva) naftonosno ili plinonosno ležište i formira hermetičku izolaciju na njegovom vrhu, odnosno sprječava migraciju (strujanje, pretjecanje) nafte ili plina iz ležišta u slojeve koji iznad zaliježuu (zadržava uglji-
130
carboid
kovodike u ležištu). Pokrovne stijene su obično šejl ili evaporiti, ali također mogu biti vezane (cementirane) stijene, glinovite stijene, mikrit, kreda ili trajno zamrznute stijene (permafrost). Permeabilnost većine pokrovnih stijena ležišta je manja od 0,1 md. Sinonimi: cover rock, cover seal, roof rock, seal, sealing rock, seal rock. (2) pokrovna stijena, pokrov. (a) Jalovi pokrov rudnog ležišta od konsolidiranog (cementiranog) materijala – sinonim termina overburden (v.) u ekonomskoj geologiji. (b) Sloj tvrde stijene, obično pješčenjaka, koji prekriva škriljavac iznad sloja ugljena. (2) pokrov solne dome (solne kupole). U tektonici – vodonepropusno tijelo (ploča nalik disku) anhidrita i gipsa s malom količinom kalcita i katkada sumpora koje zaliježe iznad većine solnih doma ili kupola (v. salt dome) u području Meksičkog zaljeva. Vjerojatno se pojavljuje kao rezultat akumulacije manje topljivih minerala solnog tijela u procesu izluživanja njegove krovine pri dizanju soli. Prosječna debljina je 90 do 120 metara (300 do 400 stopa), a može biti do 300 metara (1.000 stopa). (3) pješčenjaci estuara (estuarija). Naziv za estuarijske pješčenjake duž obale Yorkshirea (Engleska). capstan – vitlo, užno vitlo, v. cathead. capture cross-section – efektivni presjek zahvata (kaptiranja). (1) v. atomic capture cross-section. (2) v. macroscopic capture cross-section. capture unit (cu) – jedinica zahvata (kaptiranja), sigma jedinica. Mjerna jedinica makroskopskog presjeka zahvata ili kaptiranja (v. macroscopic capture crosssection). Jednaka je 0,1 m2/m3. Sinonim: sigma unit. Caradocian, Caradocian stage – karadok, caradoc. Stratigrafski kat srednjeg ordovicija (Middle Ordovician) i gornjeg ordovicija (Upper Ordovician) u Europi – iznad landila (Llandeilian), a ispod ašgila (Ashgillian). Dijeli se na donji potkat (srednji ordovicij) i gornji potkat (gornji ordovicij). carbene – karben. Asfalten, komponenta bitumena koja je topljiva u ugljik-disulfidu, kloroformu i benzenu (benzolu), a netopljiva u ugljik-tetrakloridu. Nalazi se u sirovoj nafti, naftnim produktima, maltama, asfaltnim vezivima i čvrstom prirodnom bitumenu. carbide blade bit – lopatasto bušaće dlijeto ojačano volframovim karbidom. Dlijeto za rotacijsko bušenje (rotary bit) čiji su rezni bridovi ojačani volframovim karbidom. Primjenjuju se za bušenje tvrdih formacija (hard formations). carbide cable bit – dlijeto za užno udarno bušenje ojačano volframovim karbidom. Tip dlijeta za užno udarno bušenje (cable-tool drilling) s ulošcima (pločicama) volframova karbida. Primjenjuje se za bušenje plitkih plinskih bušotina (shallow gas wells). carbide insert bit – bušaće dlijeto s ulošcima volframova karbida, v. button bit. carbide type bit – bušaće dlijeto s ulošcima volframova karbida, v. button bit. carbocyclic compounds – karbociklički spojevi. Aliciklički ugljikovodici s ugljikovim atomima raspoređenim (vezanim) u obliku prstena. Karbociklički spojevi s dvostrukim vezama (double bonds) u prstenu se nazivaju aromati (v. aromatics), a s jednostrukim vezama (single bonds) – cikloalkani (v. cycloalkanes); v. hydrocarbons. carboid – karboid. Bitumen koji je nastao (formirao se) iz asfaltena pri povišenim temperaturama. Može se
carbonaceous
nalaziti u ostacima krekirane nafte. Netopljiv je u benzenu (benzolu). carbonaceous – (1) ugljevit, ugljeni, koji sadrži ugljen. Termin za označavanje stijena ili sedimenata koji su bogati ugljikom (osobito ugljen) i sedimenata koji sadrže organsku tvar. (2) ugljikov, ugljični, koji sadrži ugljik. Termin za označavanje stijena koje sadrže veliku količinu ugljika. carbonaceous rock – ugljevita (ugljična) stijena, karbonolit. Sedimentna stijena koja se sastoji od organskog materijala ili sadrži znatnu količinu tog materijala bilo kao primarnog (originalnog) ili kao naknadno unesenog (uključujući ostatke biljaka i životinja) i uveliko izmijenjene – ugljenizirane (carbonized) ili bitumenizirane (bituminized) kemijske organske derivate prvobitnih ostataka, na primjer, ugljeni (coals), crni šejl (black shale), asfaltni sedimenti (asphaltic sediments), sapropel (sapropel), neke gline (clays), različite čvrste tvari nastale od izmijenjenih ostataka biljaka i osobito ugljeviti šejl (v. carbonaceous shale). Sinonim: carbonolite. carbonaceous shale – ugljeviti šejl (škriljavac). Tamnosivi ili crni šejl ili škriljavac sa znatnim sadržajem ugljika u obliku malih čestica ili njihovih nakupina raspršenih po cijeloj masi stijene ili pomiješanih s anorganskim komponentama. Obično je povezan sa slojevima ugljena. carbonate – karbonat. (1) U kemiji – (a) Sol ili ester karbonatne (ugljične) kiseline. Karbonati alkalnih metala su svi topljivi u vodi, dok su drugi karbonati netopljivi. (b) Spoj koji sadržava kiseli radikal karbonatne kiseline (CO3– – grupu). (c) Koji sadržava karbonate. (2) U petrologiji – karbonatni sediment koji je nastao organskom ili anorganskom precipitacijom (istaloživanjem) iz vodene otopine kalcijskog, magnezijskog ili željeznog karbonata. Primjeri su vapnenac (v. limestone) i dolomit (v. dolomite); v. carbonate rock. (3) U mineralogiji – mineralni spoj karakteriziran postojanjem aniona (anionske strukture) CO3. Primjeri karbonatnih minerala su kalcijevi karbonati – heksagonski kalcit (calcite), rompski aragonit (aragonite), heksagonski vaterit (vaterite). carbonate-arenite – kalclitit, v. calclithite, 1. carbonate compensation depth (CCD) – kompenzacijska dubina karbonata, CCD-granica. Kritična dubina sedimentacije karbonata u oceanima, dubina ispod koje je brzina otapanja (rate of solution) kalcij-karbonata veća od brzine njegove sedimentacije (rate of deposition). U Tihom oceanu kompenzacijska dubina je između 4.000 i 5.000 metara, a u Atlantskom oceanu je nešto manja. Sinonimi: calcium-carbonate compensation depth, depth of compensation; v. compensation depth. carbonate depositional environment – sredina sedimentacije karbonata. Karbonatni sedimenti se većinom talože u plitkim i toplim oceanskim vodama ekstrakcijom karbonata kalcija iz morske vode organizmima koji njime izgrađuju svoje skelete i ljušture. Karbonatni sedimenti su građeni od čestica vrlo različitih veličina i s porama vrlo različite geometrije. Teksture karbonatnih stijena su različite u raznim sredinama sedimentacije (tekstura sa zrnskom potporom teži k većem promjeru pora u usporedbi s teksturom s muljevitom potporom). Postoji pet bazičnih sredina sedimentacije karbonata (u smjeru od obale
131
carbonate rock
prema bazenu): (a) periplimna (peritidalna) sredina (v. peritidal depositional environment); (b) plitka sredina unutarnjeg šelfa (v. shallow shelf interior environment); (c) kompleks šelfnog ruba (v. shelf margin complex); (d) sredina padine (v. slope environment), i (e) sredina bazena (v. basin environment). carbonated flood (flooding) – istiskivanje nafte (zavodnjavanje) karboniziranom vodom, v. carbonated waterflood. carbonated hardness of water – karbonatna tvrdoća vode, v. carbonate hardness. carbonated water drive (of oil) – istiskivanje nafte (zavodnjavanje) karboniziranom vodom, v. carbonated waterflood. carbonated waterflood (waterflooding) – istiskivanje nafte (zavodnjavanje) karboniziranom vodom. Varijanta zavodnjavanja naftnog ležišta, odnosno istiskivanja nafte vodom koja je potpuno ili gotovo potpuno zasićena ugljik-dioksidom. Ugljik-dioksid difundira iz injektirane mješavine vode i ugljik-dioksida kada ona dođe u kontakt sa slojnom naftom, ali je difuzija spora (efikasna koncentracija ugljik-dioksida na fronti istiskivanja je zbog toga mnogo veća kada se nafta istiskuje injektiranjem programiranog volumena čistog ugljik-dioksida). Mehanizam istiskivanja se, prema tome, sastoji u bubrenju i smanjenju viskoznosti slojne nafte pod utjecajem ugljik-dioksida koji se oslobodio iz vode te nastanku novih spojeva sa svojstvima površinski aktivnih tvari reakcijom ugljikdioksida s nekim ugljikovodicima. Injektivnost bušotina za karboniziranu vodu je povoljnija od injektivnosti za običnu vodu. Metoda se može primijeniti na svim ležištima koja su pogodna za konvencionalno zavodnjavanje ili na kojima ono nije profitabilno. Sinonimi: carbonated flood, carbonated water drive (of oil), carbon-dioxide augmented waterflood, carbondoxide slug-waterflood, fizz-water flood. carbonated water injection – injektiranje karbonizirane vode, v. carbonated waterflood. carbonate hardness – karbonatna (prolazna, privremena) tvrdoća vode. Svojstvo prirodnih voda, njihova tvrdoća uvjetovana postojanjem bikarbonata kalcija i magnezija u njoj i izražena kao kalcij-karbonat koji je ekvivalent karbonatnom i bikarbonantnom alkalinitetu. Ako je ukupan alkalinitet (total alkalinity – izražen kao kalcij-karbonat) jednak ili veći od ukupne tvrdoće (v. total hardness), tada je sva tvrdoća karbonatna. Karbonatna tvrdoća vode se može ukloniti vrenjem, pa se zbog toga katkada naziva privremenom tvrdoćom (temporary hardness), ali taj sinonim danas zastarijeva u primjeni. Sinonim: carbonated hardness of water; v. hardness, noncarbonate hardness. carbonate mineral – karbonatni mineral. Mineral koji sadrži znatnu količinu karbonata. Karbonatni minerali su skupina uobičajenih stjenotvornih minerala – najvažniji su kalcit (calcite), dolomit (dolomite) i magnezit (magnesite). carbonate rock – karbonatna stijena. Tip sedimentne stijene (sedimentary rock) koja je sastavljena (građena) uglavnom od karbonatnih minerala – kalcita (kalcij-karbonat – stijena vapnenac) i dolomita (kalcij-magnezij karbonat – stijena dolomit), osobito sedimentna stijena koja sadrži više od 50% karbonatnih minerala. Karbonatna stijena može
carbonate reservoir models
također biti mješovita po sastavu (omjeru udjela kalcita i dolomita). Prema postanku, karbonatne stijene mogu biti kemogene, organogene i klastične. Oko četvrtine sedimentnih stijena na svijetu pripada karbonatnim stijenama. Vapnenci i dolomiti su često ležišne stijene za ugljikovodike (obično s pukotinskom poroznošću). U naftnoj praksi je uobičajeno karbonatnom stijenom nazivati vapnenac (v. limestone) i dolomit (v. dolomite, 2); v. calcareous rock, carbonate. carbonate reservoir models – modeli karbonatnih ležišta. Modeli koji opisuju geometriju i petrofizikalna svojstva karbonatnih ležišta kombiniranjem sedimentacijskih i dijagenetskih opisa, geoloških modela, analiza sklopa (građe) stijena i petrofizikalnih svojstava stijena. Postoje četiri tipa modela karbonatnih ležišta: (a) model ležišta s uzlaznim oplićivanjem (s oplićivanjem prema gore – v. upward shoaling reservoir model); (b) potplimno-natplimni (suptidalno-supratidalni) model ležišta (v. subtidalsupratidal reservoir model); (c) model krškog ležišta s urušavanjem (v. karst-collapse reservoir model), i (d) geološki model grebenskog ležišta (v. geological reef reservoir model). carbonation – (1) karbonatizacija. U geologiji – proces kemijskog trošenja (raspadanja) u kojem dolazi do transformacije minerala koji sadrže kalcij, magnezij, kalij, natrij i željezo u karbonate ili bikarbonate tih metala djelovanjem voda s otopljenim ugljik-dioksidom (tj. djelovanjem slabe otopine karbonske ili ugljične kiseline). Sinonim: carbonatization. (2) karbonizacija. Uvođenje ugljik-dioksida u fluid, obogaćivanje fluida ugljik-dioksidom, otapanje ugljik-dioksida u fluidu pod tlakom. carbonatite – karbonatit. Karbonatna stijena magmatskog podrijetla, obično popratna s kimberlitima i alkalijskim stijenama. Postanak karbonatita je sporan i objašnjava se različito – postanak od magmatskih taljevina, toka čvrste tvari, hidrotermalnih otopina ili prijenosom plina. Karbonatiti mogu biti kalcitni ili dolomitni. carbonatization – (1) karbonatizacija. Uvođenje karbonata (obogaćivanje karbonatima) ili zamjena karbonatima. (2) v. carbonation. carbon clock – ugljikov sat. U geologiji – popularni i često primjenjivani sinonim termina ugljik-14 (radiougljik, radio-karbon – v. carbon-14) koji se primjenjuje za određivanje starosti stijena radiometrijskim metodama; v. carbon-14 age, carbon-14 dating. carbon dating – određivanje starosti radiougljikovom metodom, v. carbon-14 dating. carbon dioxide – ugljik-dioksid, ugljikov (ugljični) dioksid, ugljik (IV)-oksid. Plin bez boje, okusa i mirisa. Topljiv je u vodi, etanolu i acetonu. Kemijski je nereaktivan i ne podržava gorenje. Gušći je oko 1,5 puta od zraka (pri standardnom tlaku i temperaturi). Primjenjuje se u tehnologiji povećanja iscrpka nafte injektiranjem u ležište (v. carbon-dioxide flood). carbon-dioxide augmented waterflood (waterflooding) – istiskivanje nafte (zavodnjavanje) karboniziranom vodom, v. carbonated waterflood. carbon-dioxide cyclic stimulation – ciklička obrada (stimulacija) ugljik-dioksidom, obrada (stimulacija) cikličkim injektiranjem ugljik-dioksida, v. cyclic carbondioxide stimulation.
132
carbon–dioxide gas drive
carbon-dioxide displacement – istiskivanje nafte ugljik-dioksidom, v. carbon-dioxide flood. carbon-dioxide drive (of oil) – istiskivanje nafte ugljikdioksidom, v. carbon-dioxide flood. carbon-dioxide flood (flooding) – istiskivanje nafte ugljik-dioksidom. Metoda povećanja iscrpka nafte iz skupine tzv. plinskih EOR-metoda (metoda povećanja iscrpka) kojom se u naftno ležište injektira plinoviti ugljik-dioksid. Mehanizam istiskivanja nafte uključuje kombinirano djelovanje nekoliko procesa u ležištu – smanjenje viskoznosti nafte i povećanje viskoznosti vode (čime se smanjuje koeficijent pokretljivosti sustava fluida voda-nafta na povoljniju vrijednost), smanjenje gustoće nafte, bubrenje nafte u ležištu (čime se smanjuje rezidualno zasićenje naftom, odnosno povećava iscrpak, budući da je za dano zasićenje naftom njen volumen u ležištu, izražen pri standardnim uvjetima, manji nego što bi bio volumen rezidualne nafte bez otopljenog ugljik-dioksida), kiselinsko djelovanje na ležišnu stijenu (ugljik-dioksid u vodi stvara karbonsku kiselinu, koja otapa kalcijski i magnezijski karbonat i tako povećava permeabilnost karbonatnih ležišnih stijena), sprečavanje bubrenja glina (i time blokade pora) i razvijanje miscibilnosti sa slojnom naftom (mehanizmom vaporizacije višestrukim kontaktima s naftom – dubina ekstrakcije komponenata iz slojne nafte ugljik-dioksidom je mnogo veća od drugih vrsta plinova pa je i tlak miscibilnosti u tom procesu niži). Ostale prednosti ugljik-dioksida kao istiskivajućeg agensa su laka regeneracija miscibilnosti u slučaju njena gubitka u ležištu i sposobnost miješanja sa slojnom naftom iz koje su iscrpljene komponente etan, propan i butan. Nedostaci primjene ugljik-dioksida su njegovi izvori, koji često nisu lako dostupni (prirodni u ležištima ili industrijski kao otpadni produkt raznih procesa), pa je njegov transport skup, povećana korozija površinske i dubinske opreme (zahtijeva upotrebu kvalitetnijih, skupljih materijala), eventualna nužnost izgradnje skupog postrojenja za izdvajanje ugljikdioksida iz proizvedenog naftnog plina i njegovo recikliranje, opasnost od gravitacijske segregacije (i nižeg koeficijenta obuhvata ležišta kao posljedice) i velika potrošnja za istiskivanje (od 900 do 1.800 kubičnih metara ugljik-dioksida po jednom kubičnom metru proizvedene nafte). Uobičajena pogonska tehnologija procesa istiskivanja nafte se sastoji od uspostavljanja ležišnog tlaka na razinu minimalnog tlaka miscibinosti (ako je tlak pao tijekom primarne faze razrade i, eventualno, faze zavodnjavanja) injektiranjem vode, injektiranja početnog obroka ugljik-dioksida i naizmjeničnog injektiranja obroka vode i ugljik-dioksida. U završnoj fazi procesa injektira se samo voda. Istiskivanje nafte ugljik-dioksidom može biti miscibino i nemiscibilno (katkada se u literaturi spominje i pojam blisko miscibilno ili parcijalno miscibilno – v. partially miscible drive). Sinonimi: carbon-dioxide displacement, carbon-dioxide drive (of oil), carbon-dioxide gas drive, oil displacement by carbon dioxide, oil recovery by carbon dioxide displacement, oil recovery by carbon–dioxide flood. carbon–dioxide gas drive – istiskivanje nafte ugljik-dioksidom, v. carbon–dioxide flood.
carbon dioxide huff-and-puff (huff-n-puff, huff ’n’puff )
carbon dioxide huff-and-puff (huff-n-puff, huff ’n’puff ) – ciklička obrada (stimulacija) ugljik-dioksidom, obrada (stimulacija) cikličkim injektiranjem ugljik-dioksida, v. cyclic carbon-dioxide stimulation. carbon–dioxide immiscible flood (flooding) – nemiscibilno istiskivanje nafte ugljik-dioksidom. Istiskivanje nafte iz ležišta ugljik-dioksidom pri uvjetima (tlak i temperatura ležišta, sastav nafte) kada ne postoji uzajamna topljivost, odnosno uzajamno miješanje nafte i ugljik-dioksida, tako da između njih postoji površina razdjela. Taj tip procesa je najprikladniji za srednje i teške nafte, kod kojih je smanjenje viskoznosti veće i značajnije. Sinonimi: immiscible carbon– dioxide displacement, immiscible carbon–dioxide flood. carbon-dioxide injection – injektiranje ugljik-dioksida, v. carbon-dioxide flood. carbon–dioxide miscible displacement – miscibilno istiskivanje nafte ugljik-dioksidom, v. carbon-dioxide miscible flood. carbon–dioxide miscible enhanced oil recovery – miscibilno istiskivanje nafte ugljik-dioksidom, v. carbon-dioxide miscible flood. carbon-dioxide miscible EOR – miscibilno istiskivanje nafte ugljik-dioksidom, v. carbon-dioxide miscible flood. carbon–dioxide miscible flood (flooding) – miscibilno istiskivanje nafte ugljik-dioksidom. Istiskivanje nafte iz ležišta ugljik-dioksidom pri uvjetima (tlak i temperatura ležišta, sastav nafte) kada između istiskivane nafte i injektiranog ugljik-dioksida postoji uzajamna topljivost, odnosno, kada se može postići njihovo potpuno uzajamno miješanje, tako da se zasićenje rezidualnom naftom smanji na najnižu moguću vrijednost mehanizmom djelovanja ugljikdioksida u procesu istiskivanja. Sinonimi: carbondioxide miscible displacement, carbon-dioxide miscible enchanced oil recovery, miscible carbon-dioxide displacement, miscible carbon-dioxide flood, miscible displacement by carbon dioxide, oil recovery by carbon-dioxide miscible displacement; v. carbon–dioxide flood, vaporizing-gas drive miscible flood. carbon-dioxide slug-waterflood (waterflooding) – istiskivanje nafte (zavodnjavanje) karboniziranom vodom, v. carbonated waterflood. carbon-dioxide utilization factor – faktor iskorištenosti (iskorištenja) ugljik-dioksida. Omjer volumena (količine) injektiranog ugljik-dioksida (u standardnim kubičnim metrima ili stopama) i jediničnog volumena prirasta proizvodnje nafte (kubičnog metra ili barela) u procesu povećanja iscrpka nafte (EOR-procesu) istiskivanjem ugljik-dioksidom. carbon-dioxide utilization ratio – koeficijent iskorištenosti (iskorištenja) ugljik-dioksida. Omjer volumena (količine) injektiranog ugljik-dioksida (tzv. koeficijent bruto iskorištenosti ugljik-dioksida, gross carbon-dioxide utilization ratio) ili dobivenog (tzv. koeficijent neto iskorištenosti ugljik-dioksida, net carbon-dioxide utilization ratio) i jediničnog volumena prirasta proizvodnje nafte (kubičnog metra ili barela) u procesu povećanja iscrpka nafte (EOR procesu) istiskivanjem ugljik-dioksidom. Može se izračunavati za dani period procesa ili za proces u cjelini. Carbonic – (1) pensilvanij, v. Pennsylvanian. (2) karbon, v. Carboniferous.
133
carbon residue
Carboniferous – karbon. (a) U američkoj primjeni – samostalni stratigrafski periodi/sistemi misisipij (približan ekvivalent donjeg karbona u europskoj primjeni – v. Mississippian) i pensilvanij (približan ekvivalent gornjeg karbona u europskoj primjeni – v. Pennsylvanian) zajedno. (b) U europskoj primjeni – stratigrafski period/sistem paleozoika koji obuhvaća, kako se procjenjuje i prema raznim izvorima, vremenski raspon otprije 345 do 280 (350 do 285 ili 355 do 215 ili 360 do 290 ili 360 do 286 ili 360 do 280 ili 365 do 290) milijuna godina. Dijeli se na katove turne (Tournaisian), vize (Visean), namir (Namurian), westfal (Westphal) i stefan (Stephanian). Termin također označava sistem stijena (system of rocks) u tom razdoblju (Carboniferous system). Početkom karbona je more prekrivalo znatan dio kontinenata, a koncem karbonskog perioda je nastupila znatna oledba na južnoj hemisferi. Tektonski pokreti su intenzivni (hercinsko nabiranje). Kopno je naseljeno prvim kralješnjacima (stegocefali) i pojavili su se veliki insekti, a morska fauna je karakterizirana razvojem tetrakoralja, foraminifera, briozoa, brahiopoda i drugih. Među biljnim svijetom prevladavaju drvenaste paprati, crvotočine i četinjače. Klima u karbonu se odlikovala visokom vlažnošću tropskog, suptropskog i umjerenog pojasa, što je pogodovalo širokoj rasprostranjenosti šuma i močvarnog bilja na svim kontinentima. Akumuliranje biljnih ostataka (osobito u tresetištima) rezultiralo je formiranjem brojnih ugljenih nalazišta i bazena. U karbonu su pronađene znatne akumulacije nafte (osobito u bivšem SSSR-u, na istočnoj obali SAD). Sinonim (djelomični): Carbonic; v. Age of Amphibians, Age of Coal. Carboniferous period – karbonski period, v. Carboniferous. Carboniferous system – karbonski sistem, v. Carboniferous. carbonolite – karbonolit, v. carbonaceous rock. carbon/oxygen log – ugljikovo-kisikova karotaža, v. neutron activation log. carbon ratio – (1) omjer izotopa ugljika. U geokronologiji – omjer najšire rasprostranjenog izotopa ugljika, ugljika-12 koji nije radioaktivan, i manje rasprostranjenih izotopa ugljika-13 (koji također nije radioaktivan) ili ugljika-14 (radioaktivan). Također se može izraziti kao recipročna vrijednost jednog od tih omjera. Ako nije specificirano, termin se tada općenito odnosi na omjer ugljik-12/ugljik-14. (2) ugljikov koeficijent. (a) Postotni sadržaj nehlapljivog ugljika (fixed carbon) u ugljenu. (b) Omjer sadržaja nehlapljivog ugljika i ukupnog sadržaja nehlapljivog ugljika i hlapljivih ugljikovodika u ugljenu. Sinonim: fixedcarbon ratio. carbon-ratio theory – teorija ugljikovog koeficijenta. Hipoteza prema kojoj relativna gustoća nafte varira obratno proporcionalno ugljikovom koeficijentu popratnih ugljena na svakom području – s povećavanjem postotnog sadržaja nehlapljivog ugljika (fixed carbon) u ugljenu (kao posljedica metamorfizma, odnosno porasta tlaka i temperature) nafta postaje lakša jer se u njoj povećava sadržaj hlapljivih ugljikovodika. carbon residue – koksni ostatak. Kvalitativna karakteristike sirove nafte koja pokazuje prinos ostatka od kojeg se dobivaju teški produkti. Izražava se u postotku.
carbon-14
carbon-14 – ugljik-14, radiougljik, radiokarbon. Teški radioaktivni izotop ugljika (karbona) koji ima maseni broj 14 i vrijeme poluraspada (poluživot, half-life) 5.730±40 godina (također se primjenjuje vrijeme poluraspada od 5.568±30 godina). Stvara se u prirodi kao rezultat reakcije atmosferskog dušika s neutronima proizvedenim djelovanjem kozmičkih zraka i na umjetni način atmosferskim nuklearnim eksplozijama. Izotop ugljik-14 se primjenjuje u geologiji (geokronologiji) za određivanje apsolutne starosti te u ispitivanjima (metodom trejsera) materijala koji su posredno ili neposredno povezani s ugljikovim ciklusom (carbon cycle) Zemlje tijekom zadnjih 50.000 godina. Sinonim: radiocarbon; v. carbon-14 age, carbon-14 dating. carbon-14 age – radiougljikova (radiokarbonska) starost. Radiometrijska starost (geološka starost određena radiometrijskom metodom, radiometric age) izražena u godinama. Izračunava se kvantitativnim određivanjem (određivanjem količine, sadržaja) ugljika-14 koji je preostao (sačuvao se) u organskom materijalu. Sinonimi: carbon clock, radiocarbon age; v. carbon-14, carbon-14 dating. carbon-14 dating – određivanje starosti (datiranje) radiougljikovom (radiokarbonskom) metodom. Metoda određivanja starosti organske tvari u godinama koja se osniva na mjerenju (izračunavanju) koncentracije (količine) radioaktivnog izotopa ugljika-14 (C14) koji je još preostao u organskom materijalu (obično u uginulim, fosilnim organizmima te također u vodnim bikarbonatima i drugim), u usporedbi sa stabilnim izotopom ugljika-12 (C12). Budući da ugljik-14 asimiliraju biljke kojima se hrane životinje, on ulazi u njihov organizam i pretpostavlja se da se asimilacija ugljika-14 prekida odmah nakon uklanjanja materijala iz ugljikovog ciklusa Zemlje (Earth’s carbon cycle), tj. nakon uginuća organizama, i da se taj materijal potom sačuva kao zatvoreni sustav. Kako nakon uginuća organizama prestaje gomilanje novog ugljika-14, a postojeći sadržaj se smanjuje njegovim raspadom, iz omjera (odnosa) stabilnog izotopa ugljika-12 i njegova radioaktivnog izotopa ugljika-14 može se izračunati starost organske materije u godinama. Većina postupaka određivanja starosti (datiranja) radiougljikovom metodom primjenjuje vrijeme poluraspada (poluživot, half-life) od 5.730±40 ili 5.568±30 godina, pa se ta metoda, prema tome, rabi za određivanje starosti u vremenskom rasponu od 500 do 30.000 ili 40.000 godina (iako se njena primjena može proširiti i do 70.000 godina primjenom specijalnih metoda koje uključuju kontrolirano obogaćivanje uzorka ugljikom-14). Sinonimi: carbon dating, radioactive carbon dating, radiocarbon dating; v. carbon-14, carbon-14 age. carbon-14 method – radiougljikova (radiokarbonska) metoda, v. carbon-14 dating. carboxymethyl cellulose, carboxymethylcellulose (CMC) – karboksimetilceluloza, natrijska karboksimetilceluloza. Kiseli eterski derivat celuloze, čvrsta tvar bijele boje bez mirisa. U tehnologiji bušaćih isplaka se primjenjuje kao aditiv za sprječavanje zagađivanja anhidritom i gipsom te smanjivanje gubljenja vode iz isplake. carburetted blue gas – karburirani vodeni plin, v. carburetted water gas.
134
cased
carburetted water gas (CWG) – karburirani vodeni plin. Vodeni plin obogaćen visokokaloričnim plinom proizvedenim u plinskom generatoru tijekom istovremenog rasplinjavanja lakih destilata (benzina, kerozina, ligorina), plinskog ulja ili mazuta. »Plavi« plin je karburiran plinovima krekiranja nafte ili butanom. Carnian, Carnian stage – karnik, carn. Stratigrafski kat gornjeg trijasa (Upper Triassic) u Europi – iznad ladinika (Ladinian), a ispod norika (Norian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 230 do 220 milijuna godina. Drugi oblik pisanja termina: Karnian. carnivorans – karnivori, mesožderi, v. carnivores. carnivores (Carnivora) – karnivori, mesožderi. Red sisavaca placentalija (plodvaša, placentals). Heterotrofni organizmi koji se hrane uglavnom živim ili mrtvim životinjama. Sinonimi: carnivorans, carnivorous mammals, flesh-eating mammals; v. herbivores. carnivorous mammals – karnivori, mesožderi, v. carnivores. carrier fluid – fluid nosilac, v. carrying fluid. carrier gas – plin nosilac. U plinskoj kromatografiji – čisti plin koji se uvodi radi prijenosa uzorka kroz jedinicu za razdvajanje (separacijsku jedinicu) plinskog kromatografa. Tipični plinovi nosioci su vodik, dušik, helij i argon. carrier rig – samohodno remontno postrojenje (remontna garnitura). Veliko samohodno remontno postrojenje (self-propelled workover rig) koje se direktno dovozi na lokaciju bušotine. Motor (ili motori) dizalice na postrojenju istovremeno služe kao pogon za njegovu vožnju cestama. Iako je takvo postrojenje u prvom redu namijenjeno za ramontne radove na bušotinama, ono se također može primijeniti za plitko bušenje. Postoje dva tipa tih postrojenja ovisno o položaju kabine vozača – za ulaz na lokaciju bušotine vožnjom natraške (v. back-in unit) i direktni ulaz (v. drive-in unit). carrier rock – ležišna stijena, v. reservoir rock. carrying fluid – fluid nosilac. (1) U operaciji hidrauličkog frakturiranja slojeva – fluid, obično nafta, voda, pjena ili gelirani fluid, koji transportira propant. (2) U operaciji postavljanja šljunčanog zasipa – fluid što transportira šljunak. Sinonim: carrier fluid. carry out coring – jezgrovati, bušiti jezgru, v. core, 1c, coring. cartilaginous fishes – hrskavičnjače, ribe hrskavičnjače, hrskavičave ribe, v. chondrichthyans. cartographic unit – kartirana jedinica. U geologiji – stijena ili skupina stijena koji su na geološkim kartama prikazani jednom bojom ili jednakim sjenčanjem. Standardna jedinica koja se kartira je formacija (v. formation). cartridge – elektronički sklop karotažnog pribora. Dio karotažnog pribora (v. logging tool) za upravljanje karotažnom opremom u bušotini i prijenos podataka s površine i na nju. cascade fold – kaskadna bora. Jedna od niza bora koja se formirala gravitacijskim kolapsom (klizanjem) duž krila većih bora. case – ugraditi (postaviti) zaštitnu kolonu (kolonu zaštitnih cijevi), zacijeviti bušotinu, v. set casing. cased – sa zaštitnom kolonom (kolonom zaštitnih cijevi), zacijevljen. Termin za označavanje bušotine (kanala bušotine, hole, bore hole) u koju je spuštena (ugrađe-
cased bore hole
na) i cementirana zaštitna kolona (kolona zaštitnih cijevi, casing). cased bore hole – kanal bušotine (bušotina) sa zaštitnom kolonom, zacijevljeni kanal bušotine (bušotina), v. cased hole. cased hole – kanal bušotine (bušotina) sa zaštitnom kolonom, zacijevljeni kanal bušotine (bušotina). Bušotina, odnosno kanal bušotine, sa spuštenom (ugrađenom) i cementiranom zaštitnom kolonom (kolonom zaštitnih cijevi, casing), za razliku od bušotine bez zaštitne kolone (v. open hole). Sinonim: cased bore hole, cased in bore hole, cased in hole, cased well. cased-hole log – karotažni dijagram zacijevljene bušotine (bušotine sa zaštitnom kolonom). Karotažni dijagram snimljen u bušotini nakon što je u nju ugrađena kolona zaštitnih cijevi (zaštitna kolona, casing); v. cased-hole logging. cased-hole logging – karotaža u zacijevljenoj bušotini (bušotini sa zaštitnom kolonom). Karotaža koja se izvodi u bušotini nakon što je u nju ugrađena kolona zaštitnih cijevi (zaštitna kolona, casing). Razlozi za izvođenje karotaže u zacijevljenim bušotinama su: (a) dopuna karotaži u nezacijevljenoj bušotini (bušotini bez zaštitne kolone) koja je katkada nužna ako uvjeti u bušotini ne omogućuju pouzdanu karotažu ili ako karotaža nije izvedena na odgovarajući način u nezacijevljenom kanalu bušotine; (b) praćenje promjena svojstava formacije (ležišta) nakon ugradnje zaštitne kolone tijekom proizvodnog životnog vijeka bušotine budući da se zasićenja ležišta naftom, plinom i/ili vodom mijenjaju (praćenje promjena zasićenja je nužno za projektiranje strategije efikasne eksploatacije ležišta), i (c) osiguranje slaganja (podudaranja) referentnih dubina pri mjerenjima i operacijama koje se izvode u zacijevljenom i nezacijevljenom kanalu bušotina. Osnovne metode karotaže koje se primjenjuju u bušotinama sa zaštitnom kolonom se mogu podijeliti u tri skupine; (a) korelacijske karotaže – karotaže za korelacije mjerenja u zacijevljenom kanalu bušotine s mjerenjima u nezacijevljenoj bušotini (korelacija formacije između bušotina, procjena volumena šejla), na primjer, gama-karotaža (gamma-ray logging) i spektrometrijska gama-karotaža (spectral gamma-ray log); (b) karotaže za određivanje zasićenja formacija (za procjenu zasićenja vodom kada su poznati poroznost i salinitet vode), na primjer impulsna neutronska karotaža (pulsed neutron logging), i (c) karotaže poroznosti formacija, na primjer, impulsna neutronska karotaža i kompenzirana neutronska karotaža (compensated neutron log). Često se također primjenjuje kalibriranje zaštitnih kolona (caliper logging) za pronalaženje njihovih oštećenja; v. open-hole logging. cased-hole well completion – završno proizvodno opremanje zacijevljene bušotine, v. casing completion. cased in bore hole – kanal bušotine (bušotina) sa zaštitnom kolonom, zacijevljeni kanal bušotine (bušotina), v. cased hole. cased in hole – kanal bušotine (bušotina) sa zaštitnom kolonom, zacijevljeni kanal bušotine (bušotina), v. cased hole. cased well – bušotina (kanal bušotine) sa zaštitnom kolonom, zacijevljena bušotina (kanal bušotine), v. cased hole. case hardening, casehardening – površinska cemen-
135
casing burst pressure
tacija. Proces pri kojem se površina porozne stijene (osobito tufa i nekih pješčenjaka) prekriva (presvlači) cementom ili korom formiranom isparavanjem mineralnih otopina. case off – ugraditi (postaviti) zaštitnu kolonu (kolonu zaštitnih cijevi), zacijeviti bušotinu, v. set casing. casing – (1) zaštitna cijev. Teška čelična ili željezna cijev različitih promjera i težina koja se spušta u bušotinu radi oblaganja njenog kanala tijekom bušenja ili nakon njegova završetka i obično cementira kako bi se spriječilo urušavanje (odronjavanje) stijenke kanala bušotine, gubljenje (prodiranje) bušaće isplake ili drugih fluida u porozne formacije ili pritjecanje nepoželjnih fluida (vode, plina) iz formacije u kanal bušotine ili na površinu. Većina zaštitnih cijevi se izrađuje u skladu s API-specifikacijama (specifikacijama Američkog naftnog instituta), iako za specijalne potrebe postoje zaštitne cijevi izvan tih specifikacija. Duljina zaštitnih cijevi je obično oko 9 ili 10 metara (30 ili 33 stope), a vanjski promjer između 11,43 i 50,8 cm (4½ i 20 inča). Uzajamno se spajaju navojem u kolonu zaštitnih cijevi. Sinonim: casing pipe, well casing. (2) kolona zaštitnih cijevi, zaštitna kolona, casing. Niz (cjelokupna duljina svih) zaštitnih cijevi, jednakog vanjskog promjera i uzajamno spojenih navojem, koji se kao sekcija spušta u kanal bušotine (i obično cementira) tijekom napredovanja procesa bušenja. Zaštitne kolone su specificirane vanjskim promjerom, debljinom stijenke, težinom po jediničnoj duljini, tipom kolčaka i vrstom čelika. Svrha zaštitnih kolona je: (a) osiguravanje putanje silaznog i uzlaznog strujanja bušaćih isplačnih fluida u kanalu bušotine; (b) potpora protuerupcijskih uređaja (preventera), drugih zaštitnih kolona i lajnera te erupcijskog uređaja (jelke); (c) sprječavanje urušavanja (odronjavanja) stijenke kanala bušotine, zaklinjenja kolone bušaćih šipki, gubljenja isplake, pritjecanja slojnih fluida u bušotinu i zagađivanja slojeva (horizonata, ležišta) slatke vode blizu površine; (d) osiguravanje kontrole nad bušotinom u slučaju erupcije; (e) osiguravanje putanje strujanja proizvedenih fluida na površinu, i (f ) osiguravanje nesmetanog prolaza kolone uzlaznih cijevi (tubinga) i druge dubinske opreme, odgovarajućeg spoja s ušćem bušotine i točnog promjera kanala bušotine za spuštanje opreme za proizvodnju i ispitivanje. U bušotinu se može spustiti nekoliko kolona zaštitnih cijevi – unutarnje kolone imaju sve manje promjere, ugrađuju se sve dublje pa njihova duljina može biti od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara. Ovisno o redoslijedu i dubini ugradnje (od ušća prema dnu bušotine) te promjeru zaštitnih cijevi, zaštitne kolone se nazivaju: (a) usmjerivač (v. drive pipe); (b) konduktor (v. conductor casing); (c) uvodna zaštitna kolona (v. surface casing); (d) tehnička zaštitna kolona (jedna ili više – v. intermediate casing) i, (e) eksploatacijska ili proizvodna zaštitna kolona (v. production casing). Sinonimi: casing string, string of casing, well casing. casing adapter – redukcijski prijelaznik zaštitnih cijevi. Prijelaznik za spajanje dviju zaštitnih cijevi s različitim promjerima. casing bowl – zakrpa zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing patch. casing burst pressure – tlak rasprsnuća (pucanja) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Minimalni tlak u
casing cementing
unutrašnjosti zaštitne kolone koji uzrokuje njen lom (lom njene stijenke). Tlak rasprsnuća je od kritične važnosti kada se iz kolone izbacuje plin koji je prodro iz formacije u bušotinu i kao originalni se može pojaviti na ušću bušotine. casing cementing – cementacija zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). U procesu bušenja – proces pripreme (miješanja) cementne kaše (otopine, mješavine, cement slurry) i njena pumpanja (protiskivanja) kroz kolonu zaštiitnih cijevi u prstenasti prostor bušotine između zaštitne kolone i stijenke bušotine (kanala bušotine) gdje se cementna kaša stvrdnjava (veže) i na taj način osigurava povezivanje zaštitne kolone i formacije. Cementacija zaštitnih kolona se klasificira kao: (a) primarna (izvodi se neposredno nakon što je zaštitna kolona spuštena u bušotinu – v. primary cementing) i, (b) sekundarna ili cementacija pod tlakom (v. squeeze cementing). Nijedna operacija u procesu bušenja, ispitivanja i završnog proizvodnog opremanja bušotine nije toliko važna za proizvodni vijek bušotine kao uspješna primarna cementacija. Sinonimi: cementation, cementing, cementing job, cement job, oilwell cementing. casing centralizer – centrator (cementacijski centrator) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Opružna čelična vodilica zaštitne kolone u kanalu bušotine – naprava s lučno savijenim metalnim trakama koja se postavlja vertikalno između dva kolčaka, obujmljuje spojnicu zaštitne cijevi i služi za centriranje zaštitne kolone u kanalu bušotine, odnosno osigurava razmak između kolone i stijenke kanala bušotine u operacijama cementacije zaštitnih kolona kako bi injektirana cementna kaša što jednoličnije popunila prstenasti prostor između kolone zaštitnih cijevi i stijenke bušotine. Centratori osim toga sprječavaju diferencijalno zaglavljivanje zaštitnih cijevi (zaglavljivanje uzrokovano diferencijalnim tlakom u bušotini), smanjuju trenje zaštitne kolone pri njenom spuštanju u bušotinu i štite strugače za skidanje isplačne obloge sa stijenki zaštitnih cijevi i kanala bušotine. Osobito su korisni u dubokim i orijentiranim (koso usmjerenim) bušotinama. Sinonim: cementing centralizer, centralizer. casing clamp – obruč (stisak) zaštitnih cijevi. Obruč pričvršćen svornjacima oko zaštitne cijevi koja je posjednuta u klinovima za sprječavanje klizanja zaštitne kolone. casing collar – kolčak zaštitne cijevi. U tehnici bušenja – spojnica s unutarnjim (ženskim) navojem za spajanje pojedinačnih zaštitnih cijevi u kolonu. Sinonimi: casing coupling (v.), casing joint. casing-collar collector – lokator (detektor) kolčaka zaštitnih cijevi (zaštitne kolone), v. casing-collar locator. casing-collar finder – lokator (detektor) kolčaka zaštitnih cijevi (zaštitne kolone), v. casing-collar locator. casing-collar locator – lokator (detektor) kolčaka zaštitnih cijevi (zaštitne kolone). Uređaj (naprava) s magnetima ili mehanički tip strugača za određivanje položaja (lociranje) kolčaka zaštitnih cijevi u bušotini. Položaji kolčaka se rabe za korelaciju karotažnih dijagrama po kanalu zacijevljene bušotine (bušotine sa zaštitnom kolonom) i služe kao referentne (reperne) dubine u operacijama (radovima) u bušotini. Sinonim: casing-collar collector, casing-collar finder, casing locator; v. casing-collar log.
136
casing design
casing-collar log (CCL) – karotažni dijagram (dijagram lokatora) kolčaka kolone zaštitnih cijevi. Dijagram dobiven mjerenjem relativne magnetske jakosti u kanalu bušotine s ugrađenom kolonom zaštitnih cijevi (zaštitnom kolonom, casing) radi određivanja položaja (dubine) kolčaka zaštitne kolone. Primjenjuje se istodobno s gama-karotažom (v. gamma-ray log), a služi za korelaciju između geoloških sekcija i niza kolčaka kolone zaštitnih cijevi, kontrolu dubine perforiranja i druge operacije. Sinonim: collar log; v. casing-collar locator. casing-collar logging – karotaža (registracija dijagrama lokatora) kolčaka kolone zaštitnih cijevi, v. casingcollar log. casing completion – završno proizvodno opremanje zacijevljene bušotine. Završno proizvodno opremanje bušotine u kojoj je ugrađena zaštitna kolona (kolona zaštitnih cijevi, casing). Opremanje zacijevljenih bušotina može biti: (a) permanentno (v. permanent well completion); (b) s perforiranjem zaštitne kolone (v. perforated well completion); (c) višezonsko ili višeslojno (v. multiple completion); (d) sa sprječavanjem prodora pijeska (v. sand-exclusion completion); (e) s izolacijom plina (gas-exclusion completion), i (f ) s izolacijom vode (water-exclusion completion). casing coupling – spojnica zaštitne cijevi. Kolčak zaštitne cijevi s unutarnjim (ženskim) navojem na kraju za spajanje zaštitnih cijevi u kolonu. Prema nekim izvorima, sinonim termina casing collar. casing crew – ekipa za rukovanje zaštitnim cijevima. Specijalizirana ekipa radnika (ili samo jedan radnik) koja pruža pomoć bušaćoj ekipi pri ugradnji zaštitne kolone u bušotinu. Može doći sa specijalnom opremom. casing cutter – rezač zaštitnih cijevi. U operaciji instrumentacije – tip alatke za instrumentaciju (hvatanje i izvlačenje stranih predmeta iz bušotine, fishing tool), teška cijev s rotirajućim noževima koja je pričvršćena na prijelazniku bušaće kolone (kolone bušaćih alatki, drillstring sub) i služi za rezanje zaštitne kolone; v. external cutter, internal cutter. casing depth – dubina zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing point. casing design – konstrukcija zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Sastav zaštitne kolone ugrađene u bušotinu. Projektira se ovisno o namjeni bušotine, tipu bušene formacije, dubini bušotine, uvjetima opterećenja tijekom procesa bušenja i proizvodnje, čvrstoći formacije na dubini pete kolone i raspoloživim zaštitnim cijevima. Zaštitne kolone se obično projektiraju za: (a) tlak rasprsnuća (burst pressure) – bazira se na maksimalnom tlaku formacije (slojnom tlaku) koji se očekuje tijekom bušenja sljedećeg intervala kanala bušotine (tlak rasprsnuća je najveći na vrhu zaštitne kolone, a najmanji na dubini pete zaštitne kolone); (b) tlak gnječenja ili ugnječenja (collapse pressure) – pojavljuje se zbog stupca isplake u kanalu bušotine koji djeluje na vanjsku stranu zaštitne kolone (tlak gnječenja je jednak nuli na vrhu kolone i najveći je na njenom dnu); (c) vlačnu silu – javlja se zbog vlastite težine zaštitne kolone, sile savijanja i udarnog opterećenja (najgornja spojnica kolone nosi ukupnu težinu kolone ispod nje i ona je, prema tome, najslabije mjesto kolone pri vlačnom naprezanju), i (d) dvoosna naprezanja – kombinirana naprezanja zbog
casing elevator
promjene nominalne otpornosti zaštitne kolone na tlakove rasprsnuća i ugnječenja kada je istodobno podvrgnuta uzdužnom opterećenju; v. casing program. casing elevator – elevator za zaštitne cijevi. Naprava koja visi ispod pokretnog koloturnika (traveling block) i služi za spuštanje kolone zaštitnih cijevi (zaštitne kolone) u bušotinu. casing float collar – kolčak zaštitne cijevi s protupovratnim ventilom. Kolčak koji se postavlja u zaštitnoj koloni između spojnice prve i druge zaštitne cijevi iznad pete kolone (ako je dubina bušotine manja od 1.800 metara ili 6.000 stopa) ili dvije do tri spojnice iznad pete kolone (ako je dubina bušotine veća od 1.800 metara ili 6.000 stopa). Kolčak s protupovratnim ventilom je namijenjen za zaustavljanje cementacijskih čepova (gornjeg i donjeg), a ponekad omogućava ugradnju zaštitne kolone plutanjem (bez dolijevanja isplake) kada je nosivost tornja ograničavajući faktor pri ugradnji kolone. Sinonim: float collar; v. casing float shoe. casing float shoe – peta zaštitne cijevi s protupovratnim ventilom. Naprava za vođenje zaštitne kolone kroz kanal bušotine pri njenom spuštanju (ugradnji) u bušotinu i cementaciji. Protupovratni ventil pete smanjuje opterećenje bušaćeg tornja jer omogućuje plutanje («plivanje») zaštitne kolone u isplaci u kanalu bušotine (protupovratni ventil omogućuje izlaženje isplake i cementne kaše iz zaštitne kolone, a sprječava njihovo vraćanje u kolonu što je osobito važno na kraju cementacije zbog velikih hidrostatičkih tlakova u prstenastom prostoru bušotine iza kolone – kako isplaka u vrijeme spuštanja zaštitne kolone u bušotinu ne može prodrijeti u kolonu, omogućeno je njeno plutanje u isplaci). Peta s protupovratnim ventilom se postavlja na prvu zaštitnu cijev kolone (na najniže mjesto zaštitne kolone). Sinonim: float shoe; v. casing float collar. casing flow – strujanje u prstenastom prostoru, v. annular flow. casing free pump – dubinska naftna pumpa za proizvodnju kroz prstenasti prostor. Tip hidraulične dubinske pumpe (hydraulic pump) u naftnim bušotinama. Radni fluid struji kroz kolonu uzlaznih cijevi, a proizvedeni fluidi se pumpaju na površinu kroz prstenasti prostor između zaštitne kolone (casing) i kolone uzlaznih cijevi (tubing). casing gun – perforator zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Puška za perforiranje zaštitne kolone kako bi se omogućilo strujanje fluida iz formacije u bušotinu. Sinonimi: casing gun perforator, casing perforator. casing gun perforator – perforator zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing gun. casing hands – ekipa za spuštanje zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Ekipa servisne kompanije (service company) koja je obučena za spuštanje (ugradnju) zaštitnih kolona u bušotine na moru (offshore wells). casing hanger – vješalica (klinovi za vješanje) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Uređaj s tarnim čeljustima (ulošcima) i prstenastim brtvilima (packing rings) za držanje (vješanje) zaštitne kolone u glavi zaštitne kolone bušotine klinovima (čeljustima, slips) ili navojima (threads). casing hardware – oprema zaštitne kolone (kolone zaštitnh cijevi). Oprema u zaštitnoj koloni ili na njoj koja
137
casinghead (casing head) spool
služi kao pomoć pri spuštanju kolone u bušotinu i primarnoj cementaciji. Oprema uključuje pete vodilice zaštitne kolone (guide shoes) i pete zaštitne kolone s protupovratnim ventilom (float shoes), kolčake za stupnjevitu cementaciju (stage cementing collars), brtvene cementacijske pete zaštitne kolone (packoff shoes), cementacijske štitove (cementing baskets), centratore zaštitne kolone (casing centralizers) i cementacijske čepove (cementing plugs). casinghead, casing head – (1) glava zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Dio zaštitne kolone bušotine koji se nalazi iznad površine zemlje. Teški, čelični prijelaznik (heavy steel adaptor) ili spojni komad (fiting) s prirubnicom (flanged fitting) na vrhu kolone spojen vijcima s uvodnom zaštitnom kolonom (surface casing) ili na nju privaren. Dio je glave bušotine (wellhead). Glava zaštitne kolone osigurava kućište za klinove i brtvene sklopove kojima se vješaju tehničke i eksploatacijske zaštitne kolone (intermediate casing, production casing) i brtvi (hermetizira) prstenasti prostor te služi za regulaciju strujanja nafte i plina i njihovo odjeljivanje i omogućuje ispumpavanje i čišćenje bušotine. Na glavi se mogu postaviti ventili za kontrolu tlaka u prstenastom prostoru bušotine između kolona zaštitnih i uzlaznih cijevi (tubing) i s njom je spojen priključni cjevovod. Sinonimi: bradenhead, casing string head, spool. (2) vrh zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Vrh zaštitne kolone u bušotini ili površinski dio bušotine (surface of well). cashinghead (casing head) gas – (1) naftni (kaptažni, kaptažni naftni) plin, plin naftnih bušotina, plin (naftni plin) na glavi zaštitne kolone. Sirovi (neobrađeni) prirodni plin (otopljeni plin i plin iz plinske kape) koji je proizveden iz naftnog ležišta istovremeno i istom bušotinom zajedno sa sirovom naftom, za razliku od slobodnog plina proizvedenog iz plinske bušotine (nonassociated gas). Nazvan je tako jer se proizvodi na ušću bušotine pri niskom tlaku. Plin na glavi zaštitne kolone je obično masni plin (wet gas) iz kojeg se mogu izdvojiti tekući ugljikovodici u postrojenju za obradu plina. Zasebno mjerenje proizvodnje otopljenog plina i plina iz kape nije izvedivo, pa se u izvještajima prikazuje ukupna proizvodnja. Sinonimi: associated-dissolved gas, bradenhead gas, oil-well gas. (2) separatorski plin, v. separator gas. casinghead (casing head) gasoline – prirodni benzin, v. condensate, 2. casinghead (casing head) gasoline plant – postrojenje za obradu (preradu) prirodnog plina, v. gas plant. casinghead (casing head) housing – kućište zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Uređaj (kratka cijev od kovanog čelika s prirubnicom na njenom vrhu) koji je pričvršćen (spojen) na najgornjem kraju uvodne zaštitne kolone i služi za vješanje sljedeće zaštitne kolone i hermetizaciju međuprostora. Prema nekim izvorima, sinonim termina casinghead spool (v.). casinghead (casing head) spirit – (1) pogonski kondenzat, v. lease condensate. (2) prirodni benzin, v. condensate, 2. casinghead (casing head) spool – dvostruka prirubnica za vješanje zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Uređaj pričvršćen (spojen) na glavi prethodne zaštitne kolone koji služi za vješanje i hermetizaciju sljedeće kolone zaštitnih cijevi. Prema nekim izvorima, sinonim termina casinghead housing (v.).
casinghead (casing head) with stuffing box
casinghead (casing head) with stuffing box – navojni čep glave zaštitne kolone, glava zaštitne kolone s brtvenicom, v. stuffing-box casinghead. casing inspection log – inspekcijska karotaža zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Kontrola (pregled) stanja zaštitne kolone u bušotini (kanalu bušotine) radi utvrđivanja pukotina u koloni, prekida kolone, habanja kolone bušaćim šipkama i stupnja korodiranosti kolone. Inspekcijske karotaže zaštitnih cijevi se često izvode u dubljim bušotinama, starijim bušotinama prije njihova remonta i u bušotinama koje su izložene utjecaju (djelovanju) korozivnih fluida i sredina. Slične kontrole se katkada izvode i u koloni uzlaznih cijevi (tubing). casing internal patch – unutarnja zakrpa zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Zakrpa – valovita metalna obložna cijev koja se spusti u unutrašnjost zaštitne kolone radi izolacije (zatvaranja) propuštanja spojnica cijevi, korozijskih rupica ili prijašnjih perforacija. Nakon postavljanja obložne cijevi na odgovarajuću dubinu, ona se podvrgne djelovanju tlaka tako da se njeni nabori izravnaju i cijev poprimi cilindrični oblik i tijesno prianja uz stijenku kolone i osigurava zadovoljavajuće brtvljenje popravljenog mjesta. Drugi oblik pisanja termina: internal casing patch. casing joint – kolčak zaštitne cijevi, v. casing collar. casing line – uže za zaštitne cijevi, v. calf line. casing mill – glodalo zaštitnih cijevi. Glodalo s tvrdim reznim rubovima za izbrusivanje otvora u zaštitnoj koloni (koloni zaštitnih cijevi). casing overshot – alatka za popravak zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing-patch tool. casing pack – (1) parcijalna cementacija zaštitne kolone. Metoda cementacije sekcije (dijela) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi) u bušotinama upitne ili ograničene produktivnosti koja se tako izvodi da se kolona kasnije može izvaditi iz njih uz minimalne teškoće i ponovno uporabiti. Operacija cementacije se sastoji od punjenja kanala bušotine specijalnom isplakom (obično uljnom) nakon spuštanja zaštitne kolone, a prije pumpanja (injektiranja) cementne kaše (otopine). Budući da se rabi isplaka koja se ne pretvara u gel tijekom dugog vremena, nema opasnosti od njena skrućivanja oko zaštitne kolone ili zaglavljivanja kolone u dijelu kanala bušotine iznad cementa pa se sekcija zaštitne kolone iznad cementiranog intervala može odrezati i izvući iz bušotine. (2) zaštitni fluid u prstenastom prostoru bušotine. Fluid koji se ostavlja iznad cementne kaše u prstenastom prostoru bušotine između stijenki kanala bušotine i zaštitne kolone radi zaštite kolone od korozije slojnim fluidima i kontrole tlaka. casing packer test – ispitivanje primjenom objesive (viseće) dubinske brtvenice (pakera), v. hook-wall packer test. casing patch – zakrpa zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Zakrpa za popravak zaštitne kolone ili za pričvršćivanje zaštitne cijevi za drugu zaštitnu kolonu u bušotini. Izrađuje se od neoprena ili olova i postavlja posebnom alatkom. Sinonimi: casing bowl, external patch; v. casing internal patch. casing patching – popravak (popravljanje) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing internal patch. casing-patch tool – alatka za popravak zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Specijalna alatka s gumenim
138
casing protector
ili olovnim brtvilom koja se rabi za popravljanje («krpanje») oštećene zaštitne kolone u bušotini. Oštećena zaštitna kolona se odreže ispod mjesta oštećenja, dio kolone iznad tog mjesta se izvadi iz bušotine, a oštećeni dio se ukloni iz kolone. Alatka za popravljanje se umeće u kolonu zaštitnih cijevi, s njom spusti u bušotinu i gumom ili olovom zabrtvi oko vrha zaštitne kolone koja je preostala u bušotini. Alatka nalikuje na overšot (overshot) pa se katkada tako i naziva (casing overshot). casing perforator – perforator zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing gun. casing point – (1) vrijeme odluke o zacijevljenju bušotine. Termin koji označava vrijeme kada se donosi odluka o zacjevljenju ili napuštanju i likvidaciji bušotine – odnosi se na vrijeme završetka radova bušenja (do ciljne dubine ili formacije), karotaže i ocjenskih ispitivanja bušotine i donošenja odluke o ugradnji zaštitne kolone (ili o napuštanju i likvidaciji bušotine). (2) dubina (konačna dubina) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Dubina bušotine (kanala bušotine) do koje je spuštena (ugrađena) kolona zaštitnih cijevi (casing), dubina donjeg kraja kolone zaštitnih cijevi u bušotini. Sinonimi: casing depth, casing setting depth, landing depth of casing. casing potential profile – profil električnog potencijala zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Zapis električnog potencijala (electrical potential )zaštitne kolone u bušotini. Rabi se za utvrđivanje korozije. casing pressure – tlak u zaštitnoj koloni (koloni zaštitnih cijevi, prstenastom prostoru bušotine). Tlak u prstenastom prostoru bušotine – između dviju zaštitnih kolona (casing), između zaštitne kolone i kolone uzlaznih cijevi (tubing) ili između zaštitne kolone i kolone bušaćih alatki (drillstring). Mjeri se na površini (na glavi zaštitne kolone) nakon zatvaranja bušotine. Sinonimi: annular pressure, annulus pressure. casing-pressure operated gas-lift valve – ventil plinskog lifta direktnog djelovanja. Ventil (zaklopac) plinskog lifta koji se otvara i zatvara reagirajući na tlak u prstenastom prostoru bušotine (u zaštitnoj koloni). casing program (programme) – program zaštitnih kolona (kolona zaštitnih cijevi). Unaprijed definirani plan ugradnje zaštitnih kolona u bušotini. Uključuje određivanje tipa, marke i vanjskog promjera sljedećih kolona zaštitnih cijevi: (a) usmjerivača (v. drive pipe); (b) konduktora (v. conductor casing); (d) uvodne kolone (v. surface casing); (d) tehničke kolone (jedne ili više – v. intermediate casing) i, (e) eksploatacijske ili proizvodne kolone (v. production casing) prema predviđenom promjeru kanala bušotine i njenoj dubini. Dva uobičajena programa zaštitnih cijevi uključuju kombinacije kolona s promjerima 13¾ i 10¾ inča (34,925 i 27,305 cm); 95/8 i 75/8 inča (24,45 i 19,37 cm); 7 i 5 ili 5½ inča (17,78 i 12,7 ili 14 cm) i 5 inča (12,7 cm). Sinonim: well casing program; v. casing design. casing protector – (1) zaštitni prsten (zaštitna kapa, protektor) navoja zaštitne cijevi. Kratka nazuvica s navojem koje se uvrće u otvoreni kraj kolčaka zaštitnih cijevi (casing collar) i preko kraja zaštitnih cijevi s navojem radi zaštite navoja od nakupljanja nečistoće i oštećenja. Izrađuje se od čelika ili plastike. (2) zaštitni prsten (protektor) zaštitne cijevi. Gumeni prsten koji se postavlja na bušaće šipke (drillpipes) kako bi se smanjilo habanje zaštitnih cijevi (zaštitne kolone).
casing pump
Ne primjenjuju se u nezacijevljenim bušotinama (bušotinama bez zaštitne kolone). casing pump – dubinska pumpa s klipnim šipkama za proizvodnju kroz zaštitnu kolonu, v. casing sucker-rod pump. casing roller – trn za popravljanje zaštitnih cijevi. Alatka koja se sastoji od trna s montiranim teškim valjcima s ekscentričnom površinom, a primjenjuje se za uspostavljanje normalnog (prvobitnog) promjera i oblika deformiranih, zgnječenih (uleknutih) ili nazupčanih zaštitnih cijevi u bušotini. Ugrađuje se u kolonu uzlaznih cijevi (tubing) ili bušaćih šipki (drillstring) i spušta u kanal bušotine do dubine (mjesta) oštećenja zaštitne kolone. Popravljanje kolone se izvodi sporom rotacijom alatke. casing scraper – strugač (skreper) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Alatka s oštricama za uklanjanje struganjem nečistoća s unutarnje stijenke zaštitnih cijevi u bušotini, na primjer cementnog sloja (filma) s unutarnje stijenke zaštitne kolone nakon bušenja cementnog čepa, kako bi se u kolonu mogla postaviti dubinska brtvenica (paker). Spušta se u bušotinu s kolonom uzlaznih cijevi (tubing) ili bušaćih šipki (drillstring). casing scratcher – strugač (skrečer) isplačne obloge sa stijenke bušotine. U operacijama cementacije bušotina – prsten s elastičnim čeličnim žicama koji se spusti u bušotinu na zaštitnoj koloni (koloni zaštitnih cijevi) i služi za uklanjanje isplačne obloge (kore, kolača) sa stijenke bušotine (kanala bušotine) kako bi se postiglo dobro prianjanje cementa uz stijenku. casing seal test – tlačno ispitivanje formacije ispod pete zaštitne kolone. Podvrgavanje formacije (sloja) neposredno ispod pete zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) djelovanju tlaka jednakog tlaku koji se očekuje kasnije u bušotini zbog veće gustoće bušaćeg (isplačnog) fluida ili jednakog sumi tlaka zbog veće gustoće isplačnog fluida i protutlaka što ga stvara pritjecanje plina iz formacije u bušotinu. casing seat – sjedište pete zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Mjesto na dnu (donjem kraju) zaštitne kolone koje je cementirano u kanalu bušotine. Na tom mjestu se obično na kraju zaštitne kolone ugrađuje njena peta (v. casing shoe). Sinonim: seat for the casing shoe. casing setting depth – dubina zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing point. casing shoe – peta zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Ojačana sekcija zaštitne kolone na njenom donjem kraju – kratki teški cilindrični čelični komad (sekcija) zaobljen na dnu i ispunjen betonom koji se postavlja na donjem kraju zaštitne kolone radi sprječavanja zapinjanja kolone o neravnine na stijenki kanala bušotine i njene zaštite od deformacija pri spuštanju u bušotinu. Prolaz kroz središte pete omogućuje izlaženje isplake i cementne kaše (otopine) te ulaženje kaše u prstenasti prostor bušotine pri cementaciji kolone. Sinonim: guide shoe. casing slips – klinovi za zaštitne cijevi (zaštitnu kolonu), v. slips. casing spear – unutarnji hvatač zaštitnih cijevi, v. spear. casing string – kolona zaštitnih cijevi, zaštitna kolona, casing, v. casing, 2. casing string coupling – kolčak zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing collar.
139
cataclasis
casing string head – glava zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. cashinghead. casing sucker-rod pump – dubinska pumpa s klipnim šipkama za proizvodnju kroz zaštitnu kolonu. Dubinska pumpa (downhole pump) velikog kapaciteta za pumpanje nafte kroz zaštitnu kolonu (casing), umjesto uobičajene metode pumpanja kroz kolonu uzlaznih cijevi (tubing). Pumpa se na zadani položaj u bušotini postavlja s pomoću dubinske brtvenice (pakera) koja je smještena ili na vrhu ili na dnu radnog cilindra pumpe. Taj tip pumpe je veća verzija uložne dubinske pumpe (v. insert pump) koja se primjenjuje bez kolone uzlaznih cijevi i ima znatno veći volumen nego uložna ili cijevna dubinska pumpa (v. tubing pump). Sinonim: casing pump. casing swage – alatka za ravnanje zaštitnih cijevi u bušotini, v. swage. casing tongs – kliješta (ključ) za zaštitne cijevi. Automatska (strojna) kliješta (ili ključ velikog promjera, power tongs) obješena iznad radnog podišta (platforme) bušaćeg tornja (drill floor), koja se rabe za navrtanje i odvrtanje zaštitnih cijevi. Kliješta za zaštitne cijevi sadrže i kliješta za odvrtanje cijevi (breakout tongs) i kliješta za držanje cijevi (backup tongs). Promjer kliješta je podesiv za razne promjere zaštitnih cijevi. casing-tubing annulus – prstenasti prostor između kolona zaštitnih i uzlaznih cijevi. Prostor u kanalu bušotine između unutarnje stijenke zaštitne kolone (casing string) i vanjske stijenke kolone uzlaznih cijevi (tubing string). casing-tubing dual completion – dvozonsko proizvodno opremanje bušotine jednom kolonom uzlaznih cijevi. Završno proizvodno opremanje bušotine (well completion) s jednom kolonom uzlaznih cijevi (tubing) za istovremenu odvojenu proizvodnju iz dvaju slojeva ili intervala. Proizvodnja iz jednog sloja/intervala (npr., gornjeg) odvija se kroz prstenasti prostor bušotine (prostor između kolona zaštitnih i uzlaznih cijevi), a iz drugog sloja/intervala kroz kolonu uzlaznih cijevi. Sinonim:tubing-casing dual completion; v. well completion, dual completion, multiple completion. Ca-spar – kalcijski glinenac, v. calcium feldspar. Cassadagan – kasadagan. Stratigrafski kat gornjeg devona (Upper Devonian) u Sjevernoj Americi – iznad čemunga (Chemungian), a ispod bredforda (Bradfordian, Conewangoan). Casselian – kasel, cassel, hat, chatt, v. Chattian. cast – (1) odljevak, otisak. U sedimentologiji – sedimentna struktura koja ispunjava prvobitni (originalni) trag (znak) ili udubljenje nastala na gornjoj površini mekanog sedimentnog sloja (sloja sedimentne stijene) i ostala je očuvana u stvrdnutom obliku na donjoj površini pokrovnog i otpornijeg sloja. Sinonim: counterpart. (2) odljevak. U paleontologiji – sekundarni stijenski ili mineralni materijal koji ispunjava prirodni otisak (natural mold), osobito replika ili reprodukcija vanjskih detalja (veličine, oblika, skulpture površine) fosilne (fosilizirane) ljušture, skeleta ili druge organske strukture stvorena ispunjavanjem šupljine koja je nastala razlaganjem ili otapanjem nekih ili svih prvobitnih tvrdih dijelova od kojih su se sastojali organizmi; v. mold. cataclasis – kataklaza. Deformacija stijena praćena drobljenjem i rotacijom mineralnih zrna ili agregata
cataclasite
bez promjene kemijskog sastava; v. cataclastic metamorphism, cataclastic rock. cataclasite – kataklazit, kataklastična stijena, v. cataclastic rock. cataclastic – kataklastičan. (1) Termin za označavanje strukture koja se formira u stijenama djelovanjem snažnog mehaničkog naprezanja (tlaka) tijekom procesa dinamometamorfoze (v. dynamic metamorphism). Karakteristične osobitosti su savijanje, lomljenje i drobljenje (mrvljenje) minerala. Termin također označava stijene s takvom strukturom (v. cataclastic rock). (2) Termin koji se odnosi na klastične stijene (kojim se nazivaju klastične stijene) čiji su fragmenti nastali lomljenjem (drobljenjem) drugih stijena djelovanjem naprezanja u zemlji (tektonskih pokreta), na primjer breča trenja (crush breccia). Sinonim: kataclastic. cataclastic breccia – kataklastična breča, v. crush breccia. cataclastic conglomerate – kataklastični konglomerat, v. crush conglomerate. cataclastic flow – kataklastični tok. U geologiji – tok uvjetovan međuzrnskim (intergranularnim) gibanjem (intergranular movement), mehaničko pomicanje čestica u odnosu jedne prema drugoj. cataclastic metamorphism – kataklastična metamorfoza (metamorfizam). U geologiji – tip lokalne metamorfoze (metamorfizma) koja se očituje u neposrednoj blizini rasjeda (faults) i navlaka (overthrusts) i uključuje čiste mehaničke sile koje uzrokuju drobljenje i mrvljenje sklopa stijena (v. cataclasis); v. dislocation metamorphism, kinetic metamorphism. cataclastic rock – kataklastična stijena, kataklazit. Stijena koja se sastoji od uglastih fragmenata (odlomaka) nastalih lomljenjem i drobljenjem postojećih (starijih) stijena zbog djelovanja mehaničkih sila u Zemljinoj kori. Primjer kataklastične stijene je tektonska breča (v. tectonic breccia). Sinonim: cataclasite. cataclastic structure – kataklastična (porfiroklastična) struktura, v. mortar structure. cataclastic texture – kataklastična tekstura. Tekstura dinamički metamorfozirane stijene (dynamically metamorphosed rock) koja se formirala jakim mehaničkim drobljenjem i diferencijalnim pomicanjem zrna. Karakterizirana je smrvljenim, klastičnim, deformiranim ili spljoštenim kristalima minerala. Sinonim: pressure texture. catchpot – posuda za hvatanje kondenzata. Posuda koja se rabi na cjevovodima za uklanjanje kondenzata i mulja. cathead, cat head – vitlo, užno vitlo, mosur, motovilo. U procesu bušenja – rotirajući bubanj smješten na osovini vitla (catshaft) na koje se namata uže (catline) za vučenje i tegljenje (dizanje). Vitla (mosuri) su smještena na bušaćoj dizalici (drawworks) postrojenja i služe za navrtanje i odvrtanje cijevi na radnom podištu (platformi) bušaćeg tornja (drill floor). Vitlo za odvrtanje (breakout cathead) nalazi se na suprotnoj strani od mjesta bušača na podištu, a vitlo za navrtanje (makeup cathead) jest na njegovoj strani. Sinonimi: capstan, cathead spool. cathead line – uže vitla (mosura, motovila), v. catline. cathead (cat head) man – rukovatelj vitlom (mosurom, motovilom). U procesu bušenja – član posade bušaćeg postrojenja koji rukuje vitlom (mosurom – v. cat-
140
caustic flood (flooding)
head) tijekom spuštanja cijevi u bušotinu i izvlačenja iz nje. Rukovatelj vitlom je treći po rangu u bušaćoj ekipi. cathead spool – vitlo, užno vitlo, mosur, motovilo, v. cathead. cathodic protection (CP) – katodna zaštita. Električna metoda zaštite metala od elektrokemijske (elektrolitičke) korozije. Štićena oprema služi kao katoda članka, dok se za anodu (tzv. žrtvenu anodu, sacrificial anode) primjenjuju šipke ili ploče od manje plemenitih metala (niskougljični čelik, cink, aluminijske i magnezijske legure). Metal u elektrolitu neće korodirati ako se njegov potencijal negativizira do ravnotežnog potencijala anode, što se može postići kontaktom metala koji se zaštićuje od korozije s pločom ili šipkom od drugog metala (koja djeluje kao anoda) ili spajanjem s negativnim polom vanjskog izvora struje u zatvorenom strujnom krugu. Kod aktivnog sustava katodne zaštite izazove se tečenje istosmjerne električne struje niskog napona (jakosti nekoliko stotina ampera) između katode i anode za neutralizaciju elektrokemijske korozije opreme, a kod pasivnog sustava zaštite korodira žrtvena anoda umjesto metala opreme. Katodna zaštita se primjenjuje na opremi, konstrukcijama i velikim objektima koji su izloženi utjecaju morske vode ili se nalaze u tlu (bušaći brodovi, platforme, zaštitne kolone bušotina, proizvodna oprema, rezervoari, podzemni cjevovodi i dr.). Sinonimi: electrolytic protection, sacrificial protection. cationic surfactant – kationska površinski aktivna tvar (surfaktant). Organska molekula s pozitivno nabijenom grupom koja je topljiva u vodi, za razliku od anionske (anionic), neionske (nonionic) ili amfoterne (amphoteric) površinski aktivne tvari (surfaktanta). catline, cat line – uže vitla (mosura, motovila). U procesu bušenja – uže od manila konoplje ili žičano uže koje se namata na vitlo (mosur – v. cathead) i rabi za vučenje ili dizanje (tegljenje) na radnom podištu (platformi) bušaćeg tornja (drill floor). Primjenjuje se na bušaćem postrojenju za vučenje kliješta (ključa) za navrtanje i odvrtanje cijevi (pipe tongs) i također može služiti za dizanje drugih alatki (na primjer, karotažnih) na podište (tada uže vitla prolazi kroz njegovu užnicu na nepokretnom koloturniku). Sinonim: cathead line. catogene – katogen. Termin koji označava sedimentne stijene formirane sedimentacijom materijala odozgo, na primjer, stijene koje su nastale sedimentacijom suspendiranog materijala (materijala u suspendiranom stanju). catwalk – pristupni most (platforma) bušaćeg tornja. Čelični most (platforma) neposredno ispred bušaćeg tornja na kojem se drže pasovi bušaćih šipki prije njihova uvlačenja na radno podište tornja užetom vitla (mosura). Širina pristupnog mosta je 1,2 do 1,8 m (4 do 6 stopa), duljina 12 do 15 m (40 do 50 stopa), a visina iznad zemlje oko 1 metar (3 stope). caunter lode – poprečna žila, v. cross vein. caustic drive – istiskivanje nafte kaustičnom otopinom (otopinom alkalije), kaustično (alkalno) zavodnjavanje, v. alkaline flood. caustic flood (flooding) – kaustično (alkalno) zavodnjavanje, istiskivanje nafte kaustičnom otopinom (otopinom alkalije), v. alkaline flood.
caustic lime
caustic lime – negašeno (živo, paljeno, žeženo) vapno, kalcij-oksid, v. calcium oxide. caustic metamorphism – kaustička metamorfoza (metamorfizam). U geologiji – proces stvrdnjavanja, pečenja, paljenja i žarenja stijena djelovanjem potoka lave i malih dajkova (žica) kada dođu u kontakt sa stijenama. Sinonim: optalic metamorphism. caustic potash – kamena soda, kalij-hidroksid, kalijev hidroksid. Toksična (opasna po zdravlje), korozivna čvrsta tvar bijele boje. Topljiva je u vodi i vrlo slabo topljiva u eteru. Vrlo je slična kaustičnoj sodi (natrijhidroksidu – v. caustic soda), ali se bolje otapa pa se više primjenjuje kao apsorbent za ugljik-dioksid i sumpor-dioksid. Također se rabi kao analitički reagens i kemijski intermedijer. Sinonimi: lye, potassium hydrate, potassium hydroxide. caustic slug – obrok injektiranja kaustične otopine (otopine alkalije). Specificirani volumen injektiranja, otopine alkalije (kaustika) u procesu istiskivanja nafte alkalijama ili alkalnog (kaustičkog) zavodnjavanja (kemijska metoda povećanja iscrpka nafte/EOR-metoda). Izražava se kao dio ili postotak pornog volumena ležišta (PV) ili pornog volumena zasićenog ugljikovodicima (HCPV); v. alkaline flood. caustic soda – kaustična soda, lužni kamen, natrij-hidroksid, natrijev hidroksid. Bijeli kristali topljivi u vodi, alkoholu i glicerolu, netopljivi u eteru. Vodena otopina je jakog alkaliniteta. Apsorbira vodu i ugljikdioksid iz zraka. Primjenjuje se za adsorpciju kiselih plinova (ugljik-dioksida, sumpor-dioksida), u tehnologiji isplaka za regulaciju viskoznosti i povećavanje pH vrijednosti vodobaznih (vodnih) isplaka te kao analitički reagens i kemijski intermedijer. Kaustična soda je opasna po zdravlje. Sinonimi: sodium hydrate, sodium hydroxide. caustic treater – uređaj za obradu kaustičnom sodom. Posuda s natrij-hidroksidom (kaustičnom sodom) za uklanjanje sulfida, merkaptana i kiselina iz otopine. caustic waterflood (waterflooding) – kaustično (alkalno) zavodnjavanje, istiskivanje nafte kaustičnom otopinom (otopinom alkalije), v. alkaline flood. caustobiolith – kaustobiolit. Goriva organska stijena (combustible organic rock) formirana neposrednom akumulacijom obično biljnog materijala; v. acaustobiolith. caustolith – kaustolit. Stijena koja ima svojstvo gorivosti (property of combustibility). Obično je organskog podrijetla (postanka), na primjer, ugljen i treset, ali također može biti i anorganskog, poput sumpora, asfalta ili grafita. caustophytolith – kaustofitolit. Kaustobiolit (v. caustobiolith) koji je nastao neposrednim akumuliranjem organskog (biljnog) materijala, na primjer, ugljen, lignit i treset. caustozoolith – kaustozoolit. Rijetki kaustobiolit (v. caustobiolith) koji je nastao neposrednim akumuliranjem materijala životinjskog podrijetla, na primjer, neke nafte. cave breccia – spiljska breča. Breča koja se formirala (nastala) pri zarušavanju spilja – masa uglastih fragmenata (odlomaka) vapnenca koji su pali na dno spilje s njena svoda i stijenki i zatim bili cementirani kalcij-karbonatom ili se nalaze u matriksu spiljskih sedimenata, u tzv. spiljskoj zemlji (cave earth) ili spiljskom tlu (cave soil).
141
cavern storage of gas
cave catcher – košara za hvatanje urušene stijene. Košara, pričvršćena za kolonu uzlaznih cijevi (tubing), za hvatanje fragmenata stijena koje se osipaju sa stijenke kanala bušotine. Sinonim: umbrella. cave formation – spiljska formacija, speleotem, v. speleothem. cave pearl – spiljski biser (pizolit). Nepričvršćeni zaobljeni spiljski sediment (obično konkrecija kalcita) koji je nastao precipitacijom koncentričnih slojeva oko jezgre. Karakteriziran je radijalnom kristalnom strukturom. Sinonim: cave pisolite. cave pisolite – spiljski pizolit (biser); v. cave pearl. cavern – kaverna. (1) Šupljina u stijeni. Može biti različite veličine i nastati na različite načine, od kojih su glavni otapanje vapnenih stijena podzemnim vodama i djelatnost mora. (2) U speleologiji – naziv za veliku spilju. Također naziv za sustav ili niz spilja ili komora unutar spilja. cavernous – kavernozan. (1) U petrologiji – termin koji označava teksturu vulkanskih eruptivnih (magmatskih) stijena – grubo poroznu (šupljikavu) ili staničastu (celularnu) teksturu. (2) U speleologiji – termin za označavanje područja ili geološke tvorevine (na primjer, vapnenac) koje sadržavaju kaverne ili spilje. cavernous formation – kavernozni sloj (formacija). Sloj s velikim šupljinama koje su obično nastale otapanjem stijene slojnom vodom. Voda može, ali ne mora, biti u sloju. cavernous rock – kavernozna stijena. Svaka stijena u kojoj se nalaze brojne šupljine, ćelije ili velike pore, na primjer, površina litice (cliff) s brojnim plitkim udubljenjima (rupicama) nastalim kavernoznim trošenjem (raspadanjem). cavernous weathering – kavernozno trošenje (raspadanje). Kemijsko trošenje ili raspadanje (v. chemical weathering) i mehaničko (v. mechanical weathering) površine litica (cliff), pri čemu dolazi do razaranja zrna stijene i formiranja udubljenja i šupljina. cavern porosity – kavernozna poroznost, kavernoznost. Sustav velikih pora (šupljina) s kavernoznim otvorima s donjom granicom veličine (pri terenskim analizama) koja je praktično definirana kao najmanji otvor kroz koji može ući odrasla osoba. cavern storage – podzemno skladištenje u kaverni; podzemno skladište u kaverni. Skladištenje i izgradnja skladišta ugljikovodika u umjetnim podzemnim solnim i stijenskim kavernama. U solnim kavernama, koje se izrađuju izluživanjem solnih slojeva ili solnih doma (v. salt cavern), mogu se uskladištiti svi tipovi ugljikovodika – sirova nafta, prirodni plin, rafinerijski produkti i ukapljeni naftni plin, a u stijenskim kavernama (izrađuju se klasičnim rudarskim načinom – bušenjem i miniranjem stijena, v. rock cavern) većinom se skladište tekući ugljikovodici – sirova nafta, rafinerijski produkti i ukapljeni naftni plin. Sinonim: cavity storage; v. underground natural gas storage in salt caverns, underground natural gas storage in rock caverns. cavern storage of crude oil – skladištenje sirove nafte u kavernama; skladište sirove nafte u kavernama, v. cavern storage. cavern storage of gas – skladištenje plina u kavernama; plinsko skladište u kavernama, v. cavern storage, underground natural gas storage in salt caverns, underground natural gas storage in rock caverns.
cavern storage of hydrocarbons
cavern storage of hydrocarbons – skladištenje ugljikovodika u kavernama; skladište ugljikovodika u kavernama, v. cavern storage, underground natural gas storage in salt caverns, underground natural gas storage in rock caverns. cavern storage of liquefied natural gas – skladištenje ukapljenog prirodnog plina u kavernama; skladište ukapljenog prirodnog plina u kavernama, v. cavern storage. cavern storage of liquefied petroleum gas – skladištenje ukapljenog naftnog plina u kavernama; skladište ukapljenog naftnog plina u kavernama, v. cavern storage. cavern storage of LNG – skladištenje ukapljenog prirodnog plina u kavernama; skladište ukapljenog prirodnog plina u kavernama; v. cavern storage. cavern storage of LPG – skladištenje ukapljenog naftnog plina u kavernama; skladište ukapljenog naftnog plina u kavernama, v. cavern storage. cavern storage of LP gas – skladištenje ukapljenog naftnog plina u kavernama; skladište ukapljenog naftnog plina u kavernama, v. cavern storage. cavern storage of natural gas – skladištenje prirodnog plina u kavernama; skladište prirodnog plina u kavernama, v. underground natural gas storage in salt caverns, underground natural gas storage in rock caverns. cavern storage of refined products – skladištenje rafinerijskih produkata u kavernama; skladište rafinerijskih produkata u kavernama, v. cavern storage. cavings – urušeni (odronjeni) fragmenti stijena. Fragmenti stijena koji su se urušili (otpali) sa stijenki kanala bušotine te ga tako ispunili (začepili) ili zagadili izbušene krhotine stijena. Prije produbljivanja kanala bušotine ti se fragmenti moraju ukloniti (cirkulacijom ili bušenjem). cavity storage – podzemno skladištenje u kaverni; podzemno skladište u kaverni, v. cavern storage. Cayugan – kejug, cayug. Stratigrafska serija gornjeg silura (Upper Silurian) u Sjevernoj Americi – iznad serije nijagara (Niagaran), a ispod serije helderberg (Helderbergian) devona. ceiling concentration – gornja koncentracija, gornja granica koncentracije. Koncentracija maksimalnog intenziteta mirisa plina u smjesi sa zrakom – najniža (minimalna) koncentracija odorizirajućeg plina ili odoranta u zraku (u smjesi sa zrakom) pri kojoj se postiže maksimalni intenzitet (gornja granica) mirisa. cellar – okno ispod bušaćeg tornja. Jama četvrtastog oblika (sa stranicom duljine oko 3 metra/10 stopa i dubine oko 2 metra/6 stopa) iskopana ispod podišta (platforme) bušaćeg postrojenja (platform of drilling rig) u kojoj se montiraju protuerupcijski uređaji (preventeri, blowout preventers) na ušću bušotine ispod radnog podišta tornja. U oknu se također skupljaju voda i drugi fluidi s postrojenja za kasnije odlaganje. cellar oil – podinska nafta. Nafta koja se nalazi u najnižem dijelu (podini) ležišta ispod najnižih perforacija zaštitne kolone bušotine koja se nalazi strukturno najniže (najdublje bušotine na ležištu); v. attic oil. cellophane flakes – celofanske pahuljice. U tehnologiji bušenja – materijal (aditiv) za sprječavanje gubitka cirkulacije isplake (gubljenja isplake u formacije) tijekom procesa bušenja. Dodaje se oko 25 kg/m3
142
cement accelerators
isplake (8 lb/bbl) i može brtviti slojne pukotine do 2,5 mm; v. lost circulation additives. cellular – staničast, ćelijast. Termin koji označava teksturu stijene karakteriziranu postojanjem uzajamno povezanih (spojenih) ili nepovezanih malih do velikih šupljina, na primjer, staničasti dolomit (cellular dolomite). Iako veličine tih šupljina nisu strogo definirane (ograničene), termin se obično primjenjuje na šupljine koje su veće od pora ali manje od kaverni. Pri opisivanju eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) prednost se daje sinonimnom terminu vesicular (vezikularan); v. cavernous, porous. cellular porosity – staničasta (ćelijasta) poroznost. Prema prvobitnoj definiciji termina – šupljine (pore) jednake veličine koje su formirane procesima otapanja i otada se termin rabio za označavanje intračestične poroznisti (poroznosti između čestica) organskog postanka u fosilima. Neki specijalisti su, međutim, kasnije sugerirali napuštanje tog termina zbog njegove rijetke i različite uporabe. Celsius temperature scale – Celzijeva skala temperature. Znanstvena metrička temperaturna skala koja se bazira na ledištu (temperaturi smrzavanja, freezing point) slatke vode jednakom 0° i na vrelištu (temperaturi ključanja, boiling point) vode jednakom 100°. Celzijevi stupnjevi se preračunavaju u Fahrenheitove množenjem Fahrenheitovih stupnjeva (temperature) s 9/5 i dodavanjem 32°, a stupnjevi Fahrenheita se preračunavaju u Celzijeve stupnjeve oduzimanjem 32° od Fahrenheitovih stupnjeva (temperature) i množenjem razlike s 5/9. Sinonim: centigrade temperature scale; v. Fahrenheit temperature scale, Kelvin temperature scale, Rankine temperature scale, Reaumur temperature scale. celyphytic rim – kelifitni obrub, v. kelyphytic rim. cement – (1) cement, vezivo. U petrologiji i sedimentologiji – cementirajuća (vezivna, vežuća) tvar ili materijal sedimentnih stijena, mineralni materijal (obično kemijski precipitiran) koji ispunjava prostore između pojedinih zrna sedimentnih stijena i veže zajedno zrna u konsolidiranu masu. Cement se može formirati od sedimenata ili vode u njima, ali može biti i unesen otapanjem iz vanjskih izvora. Najčešći cementi sedimentnih stijena su silicij-dioksid (kvarc, opal, kalcedon), karbonati (kalcit, dolomit, siderit), različiti oksidi željeza te barit, gips, anhidrit, pirit, kaolinit, ilit, klorit, smektit, feldšpat (glinenac). Detritični minerali gline i druge fine klastične čestice također mogu biti cementi. (2) cement. U graditeljstvu – proizvedeni praškasti materijal koji pomiješan s vodom daje vežuću ili stvrdnjavajuću plastičnu masu. U kombinaciji s kamenim agregatom čini beton. (3) cement za bušotine, v. oilwell cements. (4) pumpati cementnu kašu. U operaciji cementacije bušotina – pumpati (injektirati) cementnu kašu (cement slurry) i prstenasti prostor između stijenki kala bušotine i zaštitnih cijevi (v. well cementing). cement accelerators – ubrzivači (aditivi za ubrzavanje) vezivanja cementa. U tehnologiji cementacije bušotina – materijali (agensi) koji se dodaju cementu ili vodi za pripremu cementne kaše pri cementaciji zaštitnih kolona (casing) u bušotinama kako bi se ubrzalo vezivanje (stvrdnjavanje) cementa, odnosno skratilo vrijeme vezivanja (trajanje pumpabilnosti kaše, tzv. vrijeme čekanja na stvrdnjavanje cemen-
cement additives
ta – WOC time) i povećala brzina postizanja rane čvrstoće cementa (pridavanja cementu visoke početne čvrstoće). Ubrzivači se osobito za cementacije plitkih bušotina s niskom temperaturom i također za cementaciju uvodnih zaštitnih kolona i postavljanje cementnih čepova u bušotinu te za sprječavanje gubitka cirkulacije. Može se dodavati ili cementu ili vodi za miješanje cementa (pripremu cementne kaše). Najčešće se kao ubrzivači primjenjuju kalcijklorid, natrij-klorid, kalij-klorid, poluhidrat gipsa, natrij-silikat, morska voda (za miješanje) i dispergatori; v. cement additives, cement retarders. cement additives – aditivi za cement. U tehnologiji cementacije bušotina – materijali (agensi) koji se obično dodaju cementu (cementnoj kaši) kako bi se postigla željena (modificirala) njena bazična svojstva (svojstva koja moraju zadovoljiti zahtjeve bušenja) cementne kaše (mješavine, otopine). Klasificiraju se kao aditivi za: (a) ubrzavanje vezivanja (stvrdnjavanja) cementne kaše (tzv. ubrzivači vezivanja – v. cement accelerators); (b) usporavanje vezivanja (stvrdnjavanja) cementne kaše (tzv. usporivači vezivanja – v. cement retarders); (c) povećavanje gustoće cementne kaše (v. weighting materials); (d) razrjeđivanje cementne kaše (v. thinners); (e) povećavanje volumena cementne kaše (v. cement extenders); (f ) regulaciju filtracije cementne kaše (v. fluid loss control additives); (g) povećavanje ili smanjivanje čvrstoće cementa; (h) sprječavanje gubitka cirkulacije kaše, i (i) snižavanje viskoznosti kaše. Dodaju se također aditivi za sprječavanje gubljenja isplake, uspostavljanje cirkulacije (s povećanim punjenjem prstenastog prostora bušotine) i povećanje zaštite osjetljivih formacija. Mnogi aditivi utječu na više svojstava cementnih kaša istodobno pa se, prema tome, tip i koncentracija aditiva mora odabrati na bazi laboratorijskih ispitivanja pri stvarnim uvjetima u bušotini. Aditivi su obično u obliku praška i mogu se dodavati cementu ili vodi za pripremu cementne kaše; v. oilwell cements. cementation – (1) cementacija, aglutinacija. U sedimentologiji – dijagenetski proces kojim se grubi klastični sedimenti litificiraju ili cementiraju (konsolidiraju) u tvrde kompaktne stijene ispunjavanjem njihova prvobitnog pornog prostora (prostora između zrna ili čestica) cementima (obično precipitacijom ili taloženjem minerala u prostorima između pojedinih zrna sedimenata). Cementacija se može odvijati istodobno sa sedimentacijom ili se cement može unijeti kasnije, odnosno, može se zbivati rano ili kasno u procesu dijageneze. Precipitacija autigenih minerala obično smanjuje kvalitetu ležišta, međutim, rano formiranje nekih autigenih minerala može očuvati prvobitnu (originalnu) poroznost štiteći stijenu od kasnije promjene zbog kompakcije (zbijanja) ili cementacije. Sinonim: agglutination. (2) cementacija bušotine, v. cementing. (3) cementacija, konsolidacija, v. grouting. (4) cementacija tla. Vezivanje čestica tla zajedno cementirajućim (vezivnim) tvarima, kao što su koloidna glina, hidrat željeza ili karbonat. Razlikuju se tri stupnja cementacije tla – slabo cementirano (weakly cemented), čvrsto cementirano (strongly cemented) i stvrdnuto tlo (indurated). cementation factor – faktor cementacije, eksponent poroznosti. U analizi karotaže bušotina – empirijski
143
cement dump bailer
broj (brojčana vrijednost) u Archievim jednadžbama (formulama – v. Archie equations). Općenito varira između 1,3 i 3,0 – jednak je 1,3 za nekonsolidirane sedimente (unconsolidated sediments), a oko 2,0 za ležišne stijene (reservoir rocks). Sinonim: porosity exponent. cement basket – cementacijska košara (štit, šešir), v. cementing basket. cement bond – cementna veza. U tehnologiji cementacije bušotina – (a) prianjanje zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) i/ili stijene (formacije) uz cement. (b) povezanost zaštitne kolone i stijenke bušotine cementom. cement-bond log (CBL) – (1) karotaža (akustička karotaža) cementne veze. Akustička (zvučna) karotaža (acoustic log) cementacije zaštitnih kolona (kolona zaštitnih cijevi, casing) u bušotini radi ispitivanja kvalitete cementnog kamena u prostoru kanala bušotine između zaštitne kolone i formacije, odnosno pouzdanosti izolacije formacije cementnom oblogom, i čvrstoće cementnog kamena (utvrđuju se intervali s dobrom i lošom izolacijom ili cementnom vezom, kao i intervali bez cementnog kamena). Karotaža cementne veze se bazira na ponašanju akustičkih valova u zaštitnoj koloni, cementnom kamenu (oblozi) i formaciji (mjerenjem stupnja slabljenja amplitude i vremena nailaska akustičkih valova). Klasični sustavi za karotažu cementne veze su imali jedan predajnik i dva prijamnika, dok suvremeni pribori imaju više statičnih ultrazvučnih predajnika-prijamnika i skeniraju cijeli opseg bušotine. Prema nekim izvorima, karotaža cementne veze se naziva i karotaža amplitude (amplitude log). Sinonim: acoustic cement bond logging. (2) dijagram karotaže (akustičke karotaže) cementne veze. Dijagram akustičke (zvučne) karotaže za kontrolu kvalitete cementacije kolone zaštitnih cijevi u kanalu bušotine (zaštitne kolone, casing-a). To je registracija (zapis) amplitude longitudinalnog vala ubrzo nakon operacije cementacije radi ocjene kvalitete veze cementa s kolonom zaštitnih cijevi (prianjanja cementa uz stijenku zaštitne kolone, casing-to-cement bond) i kvalitete veze cementa s formacijom (prianjanja cementa uz stijenku formacije, cement-to-formation bond). cement-bond logging – karotaža (akustička karotaža) cementne veze, v. cement-bond log. cement bridging plug – mosni čep, v. bridge plug. cement channeling – kanalno strujanje cementne kaše. Nepoželjno nejednolično dizanje cementne kaše (cement slurry) u bušotini oko zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi) tijekom operacije cementacije. cement clay – cementna glina. Glina s različitim sadržajem (količinom) kalcij-karbonata koja se rabi za proizvodnju cementa. cement dump – cementacijska žlica, žlica za polaganje cementne kaše, v. cement dump bailer. cement dump bailer – cementacijska žlica, žlica za polaganje cementne kaše. Cilindar s ventilom (zaklopcem) koji se užetom spušta u bušotinu i rabi za polaganje fluida ili malih obroka (volumena) cementne kaše (cement slurry) u kanalu bušotine na određenoj dubini tijekom sekundarne cementacije bušotine (napuni se cementnom kašom koju iskrca na cementnom mostu u bušotini). Sinonimi: cement dump, dump bailer.
cementer
cementer – (1) specijalist za cementaciju bušotina. Stručnjak, zaposlenik servisne cementacijske kompanije koji rukuje cementacijskim pumpama (cement pumps) i održava opremu za cementaciju bušotina. Sinonim: cement man. (2) cementacijski servis (servisna kompanija), v. cementing service. cement extenders – aditivi za povećavanje volumena cementne kaše. U tehnologiji cementacije bušotina – materijali (agensi) koji se dodaju cementnoj kaši (mješavini) za cementaciju kako bi se povećao volumen (dobitak) kaše po utrošenoj vreći cementa (vreća cementa sadrži 42,6 kg ili 94 funte cementa i ukupni volumen 0,028 m3 ili 1 kubnu stopu). Takvi aditivi omogućuju dodavanje cementu više vode (time smanjuju gustoću cementne kaše). Najčešće se primjenjuju čvrsti materijali – bentonit, dijatomejska zemlja, čvrsti ugljikovodici, ekspandirani perlit, prirodni pucolani, silicij-dioksid (na primjer tekući ili čvrsti natrij-silikat); v. cement additives, oilwell cements. cement gravel – cementirani šljunak. Šljunak koji je cementiran (konsolidiran) vezivnim materijalom kao što su, na primjer, glina, silicij-dioksid ili kalcit. cement grout – cementna kaša (mješavina, otopina), v. cement slurry. cement hardening test – ispitivanje pumpabilnosti cementne kaše, v. cement pumpability test. cement head – cementacijska glava, v. cementing head. cementing – cementacija bušotine. U naftnoj industriji – termin kojim se označava svaka operacija injektiranja cementne kaše (mješavine) u bušotinu (kanal bušotine), osobito cementacija zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi – v. casing cementing) i cementacija za sprječavanje pritjecanja (prodora) vode u bušotinu. Glavne kategorije cementacije bušotina su: (a) primarna cementacija (primary cementing); (b) cementacija pod tlakom (squeeze cementing); (c) cementacija lajnera (liner cementing), i (d) postavljanje cementnih mostova (plug back cementing). Sinonimi: borehole cementing, cementation, cementing job, cementing of well, cement job, well cementing. cementing basket – cementacijska košara (štit, šešir). U tehnologiji cementacije bušotina – naprava koja se često postavlja na kolonu zaštitnih cijevi (casing) tijekom njene cementacije u bušotini na mjestima gdje je potrebno zaštititi poroznu i slabu formaciju od djelovanja velikih tlakova i također kada je potrebno osigurati mehaničku potporu (potporanj) stupcu cementne kaše dok traje vezivanje (stvrdnjavanje) cementa. Sinonim: cement basket. cementing casing head – cementacijska glava, v. cementing head. cementing centralizer – cementacijski centrator zaštitne kolone, v. casing centralizer. cementing head – cementacijska glava. U tehnologiji cementacije bušotina – dio opreme za cementaciju zaštitnih kolona (kolona zaštitnih cijevi, casing) u bušotinama koji služi za spajanje vrha zaštitne kolone i cementacijskog cjevovoda (tlačnog cjevovoda pumpe cementacijskog agregata) i za držanje cementacijskih čepova (jednog ili više). Najčešće se primjenjuje cementacijska glava s dva cementacijska čepa (dual-plug cementing head) koja omogućuje normalnu cirkulaciju isplake, oslobađanje donjeg cementacijskog čepa, miješanje i pumpanje cementa u kanal
144
cement log
bušotine, oslobađanje gornjeg cementacijskog čepa i istiskivanje cementa bez izvođenja ili prekidanja bilo kojeg priključka. Sinonimi: cement head, cementing casing head. cementing job – cementacija bušotine, v. cementing. cementing of well – cementacija bušotine, v. cementing. cementing packer – cementacijski paker (ritejner), v. cement retainer. cementing plug – cementacijski čep. U operacijama cementacije bušotina – naprava za razdvajanje cementne kaše (cement slurry) i fluida ispod i iznad kaše u bušotini i sprječavanje zagađivanja cementa. Cementacijski čep je aluminijsko tijelo obloženo oblikovanom gumom (gumenim rebrima). Donji čep (bottom cementing plug) jest šupalj i pokriven dijafragmom i pumpa se u zaštitnu kolonu (casing) bušotine prije cementne kaše. Kada sjedne na kolčak s protupovratnim ventilom (float collar) ili udari o njega, razori se njegova dijafragma i cementna kaša može prolaziti kroz čep. Nakon toga se u bušotinu pumpa gornji cementacijski čep (top cementing plug) koji ima puno tijelo i fluid za potiskivanje (displacement fluid) cementne kaše sve dok ne nasjedne na donji. Sinonim: wiper plug. cementing pump – cementacijska pumpa. Pumpa za injektiranje cementne kaše kroz zaštitnu kolonu (kolonu zaštitnih cijevi, casing) tijekom operacije cementacije bušotine. Sinonim: cement pump. cementing service – cementacijski servis (servisna kompanija). Servisna kompanija koja dobavlja cement i aditive te svu potrebnu opremu i osoblje za izvođenje operacija cementacije bušotina. Također daje inženjere za osmišljavanje programa cementacije bušotine i nadzor nad operacijom cementacije te laboratorij i tehničare za ispitivanje cementne kaše i aditiva. Sinonim: cementer. cementing time – vrijeme cementacije bušotine. Vrijeme koje je potrebno za izvođenje operacije cementacije bušotine – od početka miješanja cementa do završetka pumpanja (cirkulacije) cementne kaše u bušotini. cement jet mixer – mlazna (hidraulička) cementna miješalica (miješalica cementne kaše). U tehnologiji cementacije bušotina – tip uređaja za pripremu cementnih kaša (mješavina) za cementaciju u kojem se struja vode miješa s cementom prolazeći kroz lijevak miješalice za miješanje stvarajući vakuum koji uvlači cement iz lijevka za punjenje miješalice cementom. Kada cement uđe u struju vode, on se temeljito s njom izmiješa turbulentnim strujanjem u ispusnom vodu. Brzina miješanja cementa se regulira volumenom vode (vodenog mlaza) i količinom cementa u lijevku za punjenje miješalice cementom. Mimovodnim cjevovodom se može dopremati dodatna voda u ispusni vod lijevka za miješanje kako bi se smanjila gustoća (težina)cementne kaše (povećavanjem vodo-cementnog faktora). Kapacitet mlazne cementne miješalice je oko 85 m3/h (oko 1,42 m3/min ili 50 cu ft/min). Sinonimi: hydraulic cement mixer, jet mixer, jet mixing hopper; v. cement mixer. cement job – cementacija bušotine, v. cementing. cement log – karotaža cementacije zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi). Karotaža u zaštitnoj koloni nakon njene cementacije u bušotini radi određiva-
cement man
nja dubine vrha cementa (cementnog kamena ili obloge), odnosno, utvrđivanja uspješnosti operacije cementacije (gubitka cirkulacije cementne kaše ili pogrešno izračunate nedovoljne koločine kaše); v. cement-bond log. cement man – specijalist za cementaciju bušotina, v. cementer, 1. cement mixer – cementna miješalica, miješalica za cementne kaše. U tehnologiji cementacije bušotina – uređaj za pripremu cementnih kaša (mješavina, otopina) za cementaciju proporcioniranjem i miješanjem suhog cementa određenog sastava s fluidom nosiocem. Najčešće se rabe tri tipa cementnih miješalica – hidraulička ili mlazna (v. cement jet mixer), recirkulacijska (v. recirculating mixer) i diskontinuirana (v. batch mixer). cement-mixing hopper – lijevak za miješanje cementa. U operaciji cementacije bušotina – veliki uređaj u obliku lijevka za dodavanje suhog cementa i drugih sastojaka u miješalicu cementne kaše. cement plug – cementni čep. U tehnologiji cementacije bušotina – injektirana cementna kaša (mješavina) u kanal bušotine i u njemu stvrdnuta na određenoj dubini s raznim namjenama – za hermetizaciju neproduktivnih (suhih) i iscrpljenih bušotina kada se napuštaju (abandonment plug), kada se iz kanala postojeće bušotine orijentirano buši kanal nove bušotine (directional plug), za izolaciju donjeg dijela bušotina (iscrpljenih dubljih ležišta ili intervala) kako bi se proizvodnja nastavila iz plićih ležišta ili intervala (plug-back plug) i za izolaciju zona gubljenja isplake (cirkulacije isplake) u procesu bušenja (loss circulation plug). cement pump – cementacijska pumpa, v. cement pump. cement pumpability test – ispitivanje pumpabilnosti cementne kaše. Određivanje vremena tijekom kojeg cementna kaša ostaje pumpabilna nakon miješanja, odnosno vremena stvrdnjavanja cementa. Sinonimi: cement hardening test, cement thickening test. cement retainer – cementacijski paker (ritejner). U tehnologiji cementacije bušotina – alatka koja se primjenjuje u operacijama cementacije bušotina pod visokim tlakom (skviz-cementacija, cement squeeze job) za privremeno sprječavanje uzlaznog i silaznog strujanja cementne kaše u bušotini. Cementacijski paker se ne može vaditi iz bušotine, ali je izrađen od bušivog metala. Sinonim: cementing packer. cement retarders – usporivači (aditivi za usporavanje) vezivanja cementa. U tehnologiji cementacije bušotina – materijali (agensi) koji se dodaju cementu (cementnoj kaši ili mješavini) radi usporavanja (produljivanja vremena) vezivanja (stvrdnjavanja), odnosno produljivanja vremena pumpabilnosti cementne kaše (trajanja injektiranja kaše) pri cementaciji dubokih bušotina s visokom slojnom temperaturom, usporavanja brzine postizanja rane čvrstoće cementa (pridavanja cementu visoke rane čvrstoće) te smanjivanja viskoznosti kaše i poboljšavanja svojstava njena strujanja. Usporivači se obično dodaju cementima API klase G i H za cementacije u bušotinama dubljim od 2.400 metara (8.000 stopa). Glavni faktori koji nameću potrebu za primjenom usporivača vezivanja su dubina i temperatura bušotine (s porastom temperature reakcija između cementa i vode
145
cement testing
se ubrzava i time se skraćuje vrijeme zgušnjivanja i pumpabilnosti cementne kaše) i volumen cementne kaše. Ako je statička temperatura na dnu bušotine veća od 125 °C do 135 °C (260 °F do 275 °F), moraju se napraviti ispitivanja s materijalima koji će se uporabiti. Materijali koji se obično primjenjuju kao usporivači su lignosulfonat kalcija (u vrlo malim koncentracijama), kalcijsko-natrijski lignosulfonat (rabi se s visokom koncentracijom bentonita), natrijski tetraborat dekahidrat (boraks – rabi se kao katalizator za deflokulante), karboksimetilhidroksietil celuloza i mješavine ligninskih materijala s organskim kiselinama (na tržištu se javljaju pod komercijalnim nazivima servisnih kompanija); v. cement accelerators, cement additives. cement rock – cementna stijena (kamen). Svaka stijena koja se može rabiti kao cement nakon što se na odgovarajući način obradi (s dodavanjem ili bez dodavanja drugog materijala) – osobito masivni glinoviti vapnenci (clayey limestones) siromašni fosilima koji sadrže sve neophodne komponente za cement (glinica, vapno, silicij-dioksid) u približno traženim proporcijama. Sinonim: cement stone. cement slurry – cementna kaša (mješavina, otopina). Žitka (polutekuća) smjesa (mješavina) cementa (cementnog praha) i vode koja se pumpa (injektira) u prstenasti prostor bušotine između stijenke njena kanala i stijenke zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi, casing) gdje se stvrdnjava (veže) i učvršćuje zaštitnu kolonu. Sinonimi: cement grout, grout, slurry. cement slurry density – gustoća cementne kaše (mješavine, otopine). Jedno od svojstava cementnih kaša (mješavina, otopina) za cementaciju bušotina. Varira između 0,70 i 2,50 g/cm3 (6 do 21 lb/gal). Ovisi o količini (volumenu) vode za miješanje i aditiva za cemente te stupnju zagađenja kaše isplakom ili drugim stranim materijalom. Gustoća kaše se odabire prema gradijentu tlaka frakturiranja (loma) formacije i slojnom tlaku i uvijek mora biti nešto veća od gustoće isplake. cement squeeze – cementacija pod visokim tlakom, skviz-cementacija, v. squeeze cementing. cement squeeze job – cementacija pod visokim tlakom, skviz-cementacija, v. squeeze cementing. cement stone, cementstone – cementni kamen, v. cement rock. cement testing – ispitivanje cemenata. U tehnologiji cementacije bušotina – ispitivanje cemenata radi određivanja njihova sastava koji će biti prikladan za dane uvjete bušotine. Prema preporučenom postupku od Američkog naftnog instituta (API recommended practice), standardno ispitivanje uključuje sljedeće uređaje: (a) isplačnu vagu (mud balance) za određivanje gustoće cementne kaše (slurry density); (b) filtarsku prešu (filter press) za određivanje brzine filtracije kaše (filtration rate of slurry); (c) rotacijski viskozimetar (rotational viscometer) za određivanje reoloških svojstava kaše (rheological properties of slurry); (d) konzistometar (cement consistometer) za određivanje brzine zgušnjavanja kaše (thickening rate of slurry), odnosno granice njene pumpabilnosti (limit of pumpability); (e) permeametar (cement permeameter) za određivanje propusnosti vezanog cementa; (f ) uređaje za ispitivanje čvrstoće vezanog cementa (strength testing machines) – za određivanje
cement thickening test
vlačne i tlačne čvrstoće (tensile strength, compressive strength); (g) autoklav (autoclave) za određivanje stalnosti volumena cementa (soundness of cement) – njegove linearne ekspanzije ili kontrakcije, i (h) turbidimetar (turbidimeter) za određivanje finoće cementa (mljevenja cementa – fineness of cement). Rutinska ispitivanja cementnih kaša se obično ne izvode na lokaciji bušenja (bušaćeg postrojenja). cement thickening test – ispitivanje pumpabilnosti cementne kaše, v. cement pumpability test. cement time – vrijeme vezivanja (stvrdnjavanja) cementa, v. waiting on cement. Cenomanian, Cenomanian stage – senoman, cenoman. Stratigrafski kat najdonjeg dijela gornje krede (lowermost Upper Cretaceous) u Europi – iznad alba (Albian), a ispod turona (Turonian). Obuhvaća vremenski raspon od prije 95 do 91 (ili 100 do 92) milijuna godina. Neki autori smatraju senoman katom srednje krede (Middle Cretaceous). cenotypal, cenotype – kenotipni. Termin za označavanje finozrnastih porfirnih eruptivnih (magmatskih) stijena (porphyritic igneous rocks) koje imaju izgled (oblik) svježih ili gotovo svježih ekstruzivnih (efuzivnih) stijena (extrusive rocks), poput stijena tercijarne i holocenske starosti. Termini kenotipni i paleotipni (v. paleotypal), su bili uvedeni radi razgraničenja neovulkanskih (neovolcanic) i paleovulkanskih (paleovolcanic) finozrnastih eruptivnih stijena, ali se oba termina malo primjenjuju. Sinonim: kainotype. Cenozoic – kenozoik, kenozojska era, doba sisavaca. Najmlađa (najgornja, zadnja) era/eratem geološkog vremena (geološke povijesti Zemlje) koja traje od početka tercijara, odnosno od kraja mezozoika (kraja krede) do danas. Započeo je, kako se procjenjuje i prema raznim izvorima, prije 65 (ili 66,5 ili 67) milijuna godina. Dijeli se na dva perioda/sistema – tercijar (v. Tertiary) i kvartar (v. Quaternary). Tercijar je podijeljen na paleogen (v. Paleogene), koji se sastoji od tri epohe/serije – paleocena (v. Paleocene), eocena (v. Eocene) i oligocena (v. Oligocene), i na neogen (v. Neogene), koji se sastoji od dvije epohe/serije – miocena (v. Miocene) i pliocena (v. Pliocene). Kvartar je podijeljen na dvije epohe/serije – pleistocen (v. Pleistocene) i holocen (v. Holocene). Neki autori ne uključuju u kenozoik kvartar smatrajući ga samostalnom erom. Karakteriziran je pokretima intenzivnog formiranja gorja (povezanim s alpinskim nabiranjem) – stvoreni su visoki gorski lanci duž obala Pacifika, na jugu Europe i u Aziji, a koncem neogena-početkom kvartara je došlo do oštrog zahlađenja praćenog velikim kontinentalnim glacijacijama (oledbama) u Europi, Aziji i Sjevernoj Americi. Kontinenti su poprimili suvremeni (današnji) izgled. Kenozoik je paleontološki karakteriziran evolucijom i obiljem sisavaca, pa se kenozoik katkada neformalno naziva »doba sisavaca« (Age of Mammals), ali je taj naziv pogrešan iz više razloga – povijest sisavaca je počela davno prije kenozoika, a raznovrsnost života tijekom kenozojske ere je bila mnogo bogatija od sisavaca tako da bi se ta era s jednakim pravom mogla nazvati i »doba cvjetnica« (Age of Flowering Plants) ili »doba insekata« (Age of Insects) ili »doba koštunjača« (Age of Teleost Fishes) ili »doba ptica«, (Age of Birds) te naprednih moluska (mekušaca) dok je paleobotanički karakteriziran angiospermama (kritosjemenjačama). Životinjski i bilj-
146
centrifugal compressor
ni svijet je bio blizak današnjem. Početkom kvartara su se pojavili prvi primitivni ljudi. Akumulacije nafte su uobičajene na koncu pliocena. Drugi oblici pisanja termina: Cainozoic, Kainozoic. Sinonim: Age of Mammals; v. Precambrian, Paleozoic, Mesozoic. Cenozoic era – kenozojska era, kenozoik, v. Cenozoic. cenozone – cenozona, v. assemblage zone. center of symmetry – centar (središte) simetrije. U kristalografiji – točkasti element simetrije kristala (v. symmetry elements), odnosno točka u strukturi kristala, kroz koju se inverzijom ponavlja svaki motiv rasporeda. Sinonimi: inversion center, symmetry center. center spear – harpun za hvatanje užeta, v. rope spear. centigrade temperature scale – Celzijeva skala temperature, v. Celsius temperature scale. central facility – centralno (glavno) postrojenje. Skup uređaja koji poslužuju nekoliko koncesija ili polja, npr. separatori, skladišni rezervoari. centralizer – centrator (cementacijski centrator) zaštitne kolone (kolone zaštitnih cijevi), v. casing centralizer. central jack plant – centralni (glavni) pogonski pumpni uređaj. Motor (često jednocilindarski) koji okreće horizontalnu pogonsku remenicu za pogon dubinskih pumpi u nekoliko bušotina koje ga okružuju. Potezaljke (potezne šipke, shackle rods) spajaju pogonsku remenicu s pumpnim uređajem na bušotinama. Sinonim: central power, central pumping power. central oil-treating station – centralni punkt (stanica) za obradu nafte. Separatorsko postrojenje za obradu naftnih emulzija s nekoliko koncesija. central power – centralni (glavni) pogonski pumpni uređaj, v. central jack plant. central processing platform – centralna (glavna) proizvodna platforma, v. central producing platform. central producing platform – centralna (glavna) odobalna proizvodna platforma. Stacionarna odobalna (morska) platforma (fixed offshore platform) na kojoj se nalaze uređaji za separaciju (separation facilities), obradu (treatment facilities) i komprimiranje (compression facilities) proizvedenih fluida s nekoliko odobalnih polja (offshore field). Proizvedeni fluidi se dopremaju na platformu podmorskim cjevovodima. Proizvedena voda se nakon separacije odlaže u more a plin se komprimira i dehidrira. Na centralnoj platformi se također nalazi pomoćna oprema – turbinom pogonjeni generatori (turbine-powered generators), uređaji za proizvodnju slatke vode (freshwater-making units), kompresori za instrumentni zrak (instrument-air compressors) i uređaji za spaljivanje plina na baklji (gas-flaring facilities). Sinonim: central processing platform. central pumping power – centralni (glavni) pogonski pumpni uređaj, v. central jack plant. central valley – središnja riftna dolina, v. rift valley, 2. centric diatoms (Centrales) – centralne dijatomeje. Red dijatomeja (dijatomejskih algi, algi kremenjašica, diatoms). Karakterizirane su uglavnom radijalnom simetrijom; v. pennate diatoms. centrifugal compressor – centrifugalni kompresor. Stroj u kojem se plinovi (i pare) komprimiraju radijalnim ubrzanjem u rotoru. Plin dobiva veliku kinetičku energiju (brzinu) koja se u statoru pretvara u potencijalnu energiju tlaka. Kada se centrifugalni kompresori spoje serijski, tada se povećava stupanj kompresije (compression ratio), a kada su spojeni paralelno
centrifugal-force-type mist extractor
povećava se kapacitet. U naftnoj industriji imaju široku primjenu za sabiranje plina (gas gathering). centrifugal-force-type mist extractor – centrifugalni uređaj za hvatanje raspršene nafte, v. centrifugal-type mist extractor. centrifugal method of capillary-pressure measurement – centrifugalna metoda mjerenja kapilarnog tlaka, v. capillary-pressure measurement by centrifugal method. centrifugal pump – centrifugalna pumpa. U tehnologiji proizvodnje nafte – pumpa koja se sastoji od radnog kola s lopaticama (rotora) smještenog u kućištu i pogonjena (najčešće) izmjeničnim indukcijskim elektromotorima. Fluid ulazi u kućište s jedne ili s obiju strana i tlači se (ubrzava) rotorom koji se vrti velikom brzinom i kinetička energija fluida se pretvara u energiju tlaka. Centrifugalne pumpe se najviše primjenjuju zbog pouzdanog rada, malih zahtjeva za održavanje i prikladnosti za automatsku kontrolu. Pumpaju fluid kao jednoličnu kontinuiranu izlaznu struju i rade fleksibilno u širokom rasponu tlakova (od nekoliko bar do 210 bar ili 3.000 psi) i protoka (od nekoliko litara u sekundi do 16.000 m3/d ili 100.000 bbl/d). U procesu bušenja se primjenjuju na bušaćim postrojenjima za miješanje isplake i pumpanje isplake u bazene. centrifugal test – ispitivanje centrifugiranjem Određivanje sadržaja taloga i vode (basic sediment and water content) u sirovoj nafti centrifugom (centrifugiranjem). centrifugal-type mist extractor – centrifugalni uređaj za hvatanje raspršene nafte. Uređaj u naftno-plinskim separatorima za separaciju i uklanjanje raspršenih kapljica (magle) tekuće faze iz struje plina na principu djelovanja centrifugalne sile. Kada se struja plina s raspršenom tekućom fazom vrtložno (kružno) giba u separatoru dovoljno velikom brzinom, centrifugalna sila izbacuje kapljice tekućine prema stijenci separatora. Izbačene kapljice koalesciraju u veće i gravitacijski padaju u sekciju separatora za tekuću fazu. Sinonim: centrifugal-force-type mist extractor. centrifuge-derived capillary pressure – kapilarni tlak izmjeren centrifugalnom metodom, v. capillary-pressure measurement by centrifugal method. centrifuge measurement of capillary pressure – mjerenje kapilarnog tlaka centrifugalnom metodom, v. capillary-pressure measurement by centrifugal method. centrifuge method of capillary-pressure measurement – centrifugalna metoda mjerenja kapilarnog tlaka, metoda mjerenja kapilarnog tlaka centrifugiranjem, v. capillary-pressure measurement by centrifugal method. centrifuge method of wettability determination – centrifugalna metoda određivanja močivosti, metoda određivanja močivosti centrifugiranjem, v. Bureau of Mines method of wettability determination. centroclinal – centroklinalni. Termin koji označava slojeve i strukture s nagibom u smjeru zajedničkog središta; v. periclinal, quaquaversal. centroclinal fold – centroklinalna bora, centroklinala, v. centrocline. centrocline – centroklinala, centroklinalna bora. Izometrički bazen (zavala), karakterističan za kratonska područja, u kojem slojevi imaju nagib (padaju) u smjeru niže središnje točke. Sinonim: centroclinal fold.
147
chain tongs
centrum – hipocentar (fokus, žarište) potresa, v. focus. cephalopod mollusks – cefalopodi, glavonošci, v. cephalopods. cephalopods (Cephalopoda) – cefalopodi, glavonošci. Razred marinskih moluska (mekušaca, marine mollusks). Karakterizirani su jasno izraženom glavom s usnim otvorom (mouth) okruženim dijelom stopala (noge) koje je modificirano u izrasline nalik režnjevima (lobelike processes) s tentakulama (tentacles) ili u izrasline nalik krakovima (armlike processes) s kukicama (hooklets) ili sisaljkama (prianjaljkama, suckers) ili s jednima i drugima. Vanjska ljuštura (external shell), ako postoji (kao u nautiloida), jednodijelna je (univalve shell) i ima oblik ravne, savijene ili zavojite konusne cijevi koja je na jednom kraju otvorena i podijeljena pregradama na komore (chambers) kroz koje prolazi sifon (siphuncle). Suvremeni cefalopodi (hobotnice, lignje, sipe) i njihovi fosilni preci (na primjer belemniti) imaju unutarnju ljušturu (internal shell). Izumrli cefalopodi, nautiloidi i amoniti, su dragocjeni provodni fosili (guide fossils). Uključuju nautiloide (nautiloids) i amonite (ammonoids) koji su bili važni organizmi tijekom mezozoika. Stratigrafska rasprostranjenost: kambrij-danas. Sinonim: cephalopod mollusks. ceramic bean – keramička sapnica. Keramički uložak specificirane veličine koji se rabi u prigušnom ventilu (choke valve) za regulaciju protoka iz bušotine. ceratites (Ceratitida) – ceratiti. Red amonita (ammonoids). Karakterizirani su ili kućicom (shell) koja ima lobne linije (suture, sutures) sa zupčastim režnjevima (lobovima, serrate lobes) ili, u nekih skupina, ukrašenom kućicom (ornamented shell). Stratigrafska rasprostranjenost: perm-trijas. ceratopsians (Ceratopsia) – ceratopsi, rogati dinosauri. Podred izumrlih reptila ornitishija (pticolikih dinosaura, ornithischians). Stratigrafska rasprostranjenost: gornja kreda. Sinonim: horned dinosaurs. ceresin – cerezin. Rafinirani (pročišćeni) ozokerit. ceresin wax – kruti parafin, v. paraffin wax, 1. cesium magnetometer – cezijski magnetometar, magnetometar s optičkim pumpanjem para cezija, v. optically pumped magnetometer. cesium-vapor magnetometer – cezijski magnetometar, magnetometar s optičkim pumpanjem para cezija, v. optically pumped magnetometer. cessation of production – prestanak (prekid) proizvodnje. Privremena ili konačna obustava proizvodnje nafte ili plina iz bušotine. Uzroci prestanka proizvodnje mogu biti remontne operacije, mehanički kvarovi i lomovi, nalozi državnih organa ili iscrpljenost ležišta. Nakon konačne obustave proizvodnje, bušotina se napušta (likvidira) i završava obična koncesija. chaetetids (Chaetetidae) – hetetidi. Porodica izumrlih tabulatnih koralja (tabulate corals) prema suvremenoj klasifikaciji, dok su ranije bili različito klasificirani – kao hidrozoi (obrubnjaci, hydrozoans), antozoi (koralji, anthozoans), briozoi (mahovnjaci, bryozoans) i spužve (sponges). Karakterizirani su masivnim skeletom koralja (massive coralla) koji se sastoji od vrlo tankih koralita bez septi (aseptate corallites) s neperforiranim stijenkama i punim tabulama (tabulae). Stratigrafska rasprostranjenost: ordovicij-perm. chain block – koloturnik, v. block and tackle. chain silicate – lančasti silikat, v. inosilicate. chain tongs – lančana kliješta za cijevi. Kliješta za cijevi
chain wrench
koja se sastoje od oslobodivog lanca i ručice i služe za obuhvat i zakretanje cijevi ili fitinga koji su preveliki da bi se s njima moglo rukovati kliještima za cijevi (pipe wrench). Sinonimi: bull tongs, chain wrench. chain wrench – lančana kliješta za cijevi, v. chain tongs. chalcedony – kalcedon. (1) Kriptokristalni varijetet kvarca. Obično je mikrovlaknast, može biti providan ili poluproziran, ima gotovo voštani sjaj, jedoličnu obojenost i bijele je, blijedoplave, sive, smeđe ili crne boje. Gustoća i indeksi refrakcije (loma) kalcedona su niži od običnog kvarca. Kalcedon ulazi u sastav mnogih čertova i često se sreće kao vodeni sediment koji ispunjava ili oblaže šupljine u stijeni. Sinonimi: calcedony, chalcedonite. (2) Opći naziv za kristalinični silicij-dioksid (crystalline silica) koji formira konkrecijske mase s radijalno-vlaknastom i koncentričnom strukturom (građom) i koji je, za razliku od pravog kvarca, optički negativan. Chalk – gornja kreda. Stratigrafski termin kojim se u sjeverozapadnoj Europi označava gornja kreda (Upper Cretaceous). U Velikoj Britaniji se dijeli na donji dio (senoman – Lower Chalk), srednji dio (turon – Middle Chalk) i gornji dio gornje krede (senon – Upper Chalk). chalk – (1) kreda. (a) Stijena, vrlo porozan, mekan (stupanj tvrdoće 3 po Mohsovoj skali), drobljiv, zemljast čisti vapnenac (limestone) fine teksture. Obično je bijele do svijetlosive ili tamnožute boje. Kreda je marinskog podrijetla (postanka) i gotovo se u cijelosti (90 do 99%) sastoji od kalcita. Nastaje uglavnom akumulacijom u plitkovodnim okolnostima vapnenastih ljuštura drevnih mikroskopskih jednostaničnih morskih beskralješnjaka (najviše foraminifera) i smrvljenih ostataka vapnenačkih algi (na primjer, kokolita i rabdolita) koji su uklopljeni u matriks od finozrnastog kristaliničnog kalcita bez strukture. Kreda je porozna, dosta drobljiva i slabo cementirana (vezana) stijena. Može sadržavati ostatke pridnenih organizama (na primjer, amonita, ehinoderma i pelecipoda), ali neki varijeteti krede mogu biti gotovo bez organskih ostataka. Kreda je gotovo neizmijenjeni sediment iako se katkada u njoj mogu naći konkrecije (nodule) čerta i pirita. Najšire rasprostranjene i najbolje izučene su krede kredne starosti, na primjer, debele naslage krede izložene na liticama (klifovima) obiju obala kanala La Manche. Sinonim: creta. (b) Bijeli, čisti ili gotovo čisti prirodni kalcij-karbonat koji se drobi (lomi) u mrvice ili prah. (2) kredasta stijena, v. chalk rock. chalk rock – kredasta stijena. Mekana stijena mliječnobijele boje koja nalikuje na bijelu kredu, na primjer talk (milovka, talc), vapnenački tuf (calcareous tufa), dijatomejski šejl (diatomaceous shale), vulkanski tuf (volcanic tuff) ili sloj bijelog vapnenca (white limestone). chalky – (1) kredni. Termin koji označava: (a) tlo ili stijenu koji se sastoje od krede, koji su bogati kredom ili su karakterizirani kredom; (b) tip poroznosti stijena s finom strukturom, kao što su kreda (chalk) i lapor (marl). Sinonim: cretaceous. (2) kredast. Termin za označavanje vapnenaca (vapnenjaka, limestone) s oblikom krede. chalky chert – kredasti čert (rožnac, rožnjak). Čert, obično mutan (zagasit) ili zemljast, mekan do tvrd, katkada finoporozan i vrlo homogenog sastava s ne-
148
channel
ravnom ili grubom površinom loma. Nalikuje na kredu i uobičajen je u netopljivim ostacima. Sinonimi: cotton chert, dead chert. chalky marl – kredasti lapor. Sivkasta laporovita stijena (marly rock) koja je bogata kredom i sadrži do 30% glinovitog materijala, osobito Chalk Marl – stratigrafski horizont blizu osnovice krede (Chalk) u Engleskoj. chalky rock – kredna stijena. Sloj tvrde, nodularne (čvoraste) krede (kredne stijene) koja mjestimično sadrži zelene vapnenačke ili fosfatne konkrecije (nodule). Zaliježe u osnovici ili blizu osnovice gornje krede (Upper Chalk) u Engleskoj. chamber gas lift – komorni plinski lift (gaslift). Tip periodičkog plinskog lifta (intermittent gas lift) u kojem se za akumulaciju slojnih fluida između ciklusa rabi ili prstenasti prostor između kolona uzlaznih i zaštitnih cijevi (tubing-casing annulus) ili cilindar na kraju kolone uzlaznih cijevi (tubing). Komorni lift se primjenjuje u bušotinama s niskim tlakom na dnu i visokim indeksom produktivnosti kako bi se održao najniži dinamički tlak na dnu za plinski lift. Sinonim: chamber lift; v. closed gas lift, open gas lift, semiclosed gas lift. chamber lift – komorni plinski lift (gaslift), v. chamber gas lift. Champlainian – šemplejn, champlain. (1) Stratigrafska serija srednjeg ordovicija (Middle Ordovician) po provincijskoj skali u Sjevernoj Americi – iznad kanadija (Canadian), a ispod sinsinata (Cincinnatian). (2) Zastarjeli sinonim termina ordovicij (v. Ordovician). channel – (1) kanal. Relativno uski morski prostor, ali širi i dublji od tjesnaca (moreuza), koji se nalazi između dvaju susjednih dijelova kopna i povezuje (spaja) dva veća vodena bazena (obično mora). Primjer je kanal La Manche ili Engleski kanal (English Channel) između Francuske i Engleske. (2) plovni kanal. Dublji dio bazena s pokretnom vodom (zaljeva, estuarija, tjesnaca) kroz koji teče glavna struja ili u kojem se nalazi najbolji prolaz brodova kroz bazen (koji je inače preplitak za plovidbu). Plovni kanali se često produbljuju jaružanjem njihova dna. Termin također označava plovni put između otoka. (3) kanal u cementu (cementnom kamenu). U tehnologiji bušenja – prolazi ili šupljine u cementnom kamenu iza kolone zaštitnih cijevi (između zaštitne kolone i formacije) u bušotini koji nastaju zbog nekvalitetne cementacije. (4) kanal za prijenos podataka. U geofizici – sustav uzajamno povezanih uređaja kroz koji se prenose podaci od izvora do zapisnog uređaja, na primjer, geofon, kabel, pojačalo, zapisni (registracijski) uređaj. (5) brazda. Kod sedimentnih struktura – (a) Linearni trag struje veći od žlijeba (groove) koji se formira na površini sedimenta (sedimentne stijene) paralelno sa smjerom struje. Često je sačuvan u obliku tzv. traga kanala (trag urezan obično u šejlu i ispunjen pijeskom – channel cast, channel fill, gouge channel); (b) Erozijska brazda koja može biti meandrirajuća i granajuća i dio je općeg sustava transportiranja ili prenošenja materijala. (6) riječno korito. Korito u kojem može teći ili teče površinski vodotok; prirodna depresija ili udubljenje znatnog protezanja koji periodički ili kontinuirano sadrže tekući vodotok ili formiraju spoj dvaju vodenih bazena. (7) talveg. Središnji i najdublji dio riječnog korita u kojem je glavna struja (vodena masa) i koji je više ili manje is-
channel bar
punjen vodom. (8) pokopano riječno korito. Pokopano ili napušteno riječno korito građeno od riječnih sedimenata – šljunka i pijeska. (9) umjetni vodeni put. Otvoreni vodovod, irigacijski jarak (kanal) ili kanal za ispuštanje poplavne vode. (10) kanal u potoku lave. Uski i zavojiti kanal strujanja (dubine nekoliko metara) koji se formira u potocima lave. channel bar – kanalni prud (sprud). Izduljeni pješčani i šljunčani sediment u riječnom koritu. channel erosion – kanalna erozija. Erozija pri kojoj se materijal iznosi vodom koja teče dobro izraženim tokom, erozija uzrokovana kanalnim (koncentriranim) tečenjem površinske vode (tečenjem u dugim uskim koritastim depresijama); v. gully erosion, rill erosion, sheet erosion. channel fill – (1) sedimenti riječnog korita. Aluvijalni sedimenti u koritu rijeke, osobito sedimenti u napuštenim riječnim koritima ili na mjestima gdje je transportirajuća sposobnost (kapacitet) rijeke nedostatna za odnošenje svog materijala koji je u nju dospio. Sinonim: channel filling. (2) trag kanala, v. channel, 5. channel filling – sedimenti riječnog korita, channel fill, 1. channeling – kanalno strujanje. U procesima zavodnjavanja naftnih ležišta (waterflood) i povećanja iscrpka nafte (enhanced oil recovery) – pojava strujanja istiskivajućeg fluida (na primjer, vode, otapala) u obliku prstiju kroz visokopropusne proslojke ili pukotine u naftnom ležištu i, kao posljedice toga, mimoilaženja (zaobilaženja) nafte u zonama niže permeabilnosti. Postoji i u procesu primarne proizvodnje (u ležištima s vodotlačnim režimom). Uzrok kanalnog strujanja je makroskopska heterogenost porozne sredine ležišta (velike varijacije permeabilnosti) i postojanje pukotina. Posljedice su formiranje tzv. vodenih konusa i mimoilaženje nafte (u manje propusnim zonama ležišta); v. water coning, bypassing. channel pore – kanalna pora. Izduljena pora u stijeni bez obzira na njenu teksturu ili sklop (građu). channel porosity – kanalna poroznost. Sustav izduljenih pora koji se razvio neovisno o elementima teksture i sklopa (građe) stijena. channel sand – kanalni pijesak; kanalni pješčenjak. Pijesak ili pješčenjak istaložen u koritu rijeke koja se usjekla u ispod zaliježuće stijene. Takvi pijesci i pješčenjaci mogu sadržavati zlato ili druge cijenjene minerale ako se nalaze na površini, a naftu ili plin ako su pokopani; v. shoestring sand. channel wave – kanalizirani val. Tip usmjerenog vala (v. guided wave) koji se širi (rasprostire) u sloju s malom brzinom širenja valova (low-velocity layer) unutar Zemlje ili u oceanu ili u atmosferi; v. Stoneley wave. character – značajka. U geofizici – osobitost seizmičkog događaja ili valne forme koja ih čini različitim od drugih. Obično je to frekvencija ili fazni efekt i često nije precizno definirana pa, prema tome, zavisi od subjektivne prosudbe. characteristic fossil – karakteristični (dijagnostički) fosil. Fosilna vrsta ili rod koji su karakteristični za stratigrafsku jedinicu (formaciju, zonu, seriju itd.) ili vremensku jedinicu. Vezani su samo za danu jedinicu ili su osobito obilno u njoj zastupljeni. Sinonim nepravilne uporabe je index fossil (provodni fosil). Sinonim: diagnostic fossil. characterization factor (CF) – karakterizacijski (Watsonov, Watsonov karakterizacijski, UOP karakterizacijski)
149
check valve
faktor. Broj koji izražava promjene relativnih gustoća i temperatura vrelišta s promjenom kemijske prirode nafte i naftnih produkata od parafinske do aromatske. Jednak je kvocijentu trećeg korijena srednjeg molarnog vrelišta (u stupnjevima Kelvina ili Rankinea) i relativne gustoće pri standardnoj temperaturi i varira od 12,5 za parafinsku naftu do 10,0 za aromatsku naftu. Sinonimi: UOP characterization factor, Watson characterization factor, Watson factor. characterizing accessory mineral – karakteristični mineral, v. varietal mineral. charge – (1) opterećenje riječnog korita sedimentima. Količina sedimenata koja se donosi u riječno korito izražena kao omjer volumena sedimenata koji prođu kroz dani presjek ili dio presjeka riječnog kanala u jedinici vremena i veličine presjeka kanala u jedinici vremena. (2) eksplozivni naboj. U seizmičkim istraživanjima (radovima) – kombinacija eksploziva koja se rabi za stvaranje seizmičke energije. Naboji su specificirani količinom i vrstom upotrijebljenih eksploziva. chart – karta. (1) Karta namijenjena za posebne svrhe, osobito karta za navigaciju (plovidbu), na primjer, hidrografska karta (hydrographic chart), batimetrijska karta (bathymetric chart). (2) Bazična karta koja sadrži i neke druge informacije, a ne samo geografske. (3) sinoptička (meteorološka) karta, v. weather map. (4) Zastarjeli sinonim termina map (v.). chart datum – nula dubine. Standardna površina vode, obično niska voda (najniži vodostaj, low water), od koje se mjere dubine eholotom ili visine plime. U slučaju plime rabi se termin tidal datum (nula dubine plime). chase gas – potisni (potiskivajući) plin, v. driving gas. chase water – potisna (potiskivajuća) voda, v. drive water. chasm – bezdan, ponor. U geologiji – (a) Duboka provalija (prolom), pukotina ili šupljina na površini Zemlje, na primjer, zijevajuća (zjapeća) pukotina, uska klisura ili kanjon sa strmim padinama ili strmi neprohodni planinski prolaz. Sinonim: abyss. (b) Duboka niša ispod dna spilje. Sinonim: abyss. Chattian, Chattian stage – hat, chatt. Stratigrafski kat najgornjeg dijela oligocena (uppermost Oligocene) u Europi – iznad rupela (Rupelian), a ispod akvitana (Aquitanian) miocena. Obuhvaća vremenski raspon od prije 33 do 25 milijuna godina. Neki autori smatraju hat facijesom donjeg diela akvitana. Sinonim: Casselian. checkboarding of wells – šahovski (cikcak) raspored (mreža) bušotina, v. staggered well pattern. checking well – opažačka (opservacijska) bušotina, v. observation well. check valve – protupovratni (nepovratni) ventil. Tip ventila koji dopušta slobodno strujanje fluida samo u jednom smjeru. Obično se otvara djelovanjem tlaka fluida na oprugu iza zapornika, a posebnim ugrađenim mehanizmom automatski sprječava strujanje u drugom smjeru. U sustavu cjevovoda, u kojem se glavnim cjevovodom transportiraju fluidi iz različitih izvora, protupovratni ventili se rabi za sprječavanje miješanja odvojenih protoka. U uređajima plinskog lifta (gaslift) ti ventili ponajprije služe za sprječavanje povratnog strujanja fluida iz kolone uzlaznih cijevi (tubing) u prstenasti prostor bušotine između uzla-
cheilostomes (Cheilostomata)
znih i zaštitnih cijevi (casing) ili u obratnom smjeru kada fluid uzlazno struji u prstenastom prostoru (kada se ne bi upotrebljavali, mogli bi se pojaviti ozbiljni problemi erozije i ubrzane korozije glavnog ventila plinskog lifta). Sinonimi: nonreturn valve, oneway valve, stop and check valve, stop-check valve, swing check, swing valve. cheilostomes (Cheilostomata) – heilostomi. Red briozoa (mahovnjaka, bryozoans). Karakterizirani su postojanjem pomičnog operkula (poklopca, movable operculum) koji zatvara otvor zoecija (orifice of zooecia). chelicerate arthropods – helicerati, kliještari, v. chelicerates. chelicerates (Chelicerata) – helicerati, kliještari. Potkoljeno artropoda (člankonožaca, arthropods) – predstavnici kopnenih artropoda (arahnida ili paučnjaka, arachnids) ili vodenih artropoda (merostoma, merostomes). Karakterizirani su uglavnom postojanjem parova usnih privjesaka (preoral appendages). Stratigrafska rasprostranjenost: kambrij-danas. Sinonim: chelicerate arthropods. chemical analysis of crude oil – grupna analiza sirove nafte. Analiza kojom se dobiva sastav sirove nafte u postotnom sadržaju parafina, naftena i aromata za raspon temeperatura. Analize tog tipa daju predodžbu o korisnosti rafinerijskih produkata, ali se prema njihovim rezultatima ne može predvidjeti količina različitih produkata. chemical compaction – kemijska kompakcija (zbijanje). U geologiji – smanjenje volumena sedimenata (sedimentnih stijena) zbog tlačnog otapanja zrna na kontaktima između zrna. Anhidrit i gips su najosjetljiviji, kvarc je srednje osjetljiv, a cirkon, rutil i pirit su najmanje osjetljivi na djelovanje kemijske kompakcije. chemical consolidation – kemijska konsolidacija pijeska. Metoda sprječavanja prodora pijeska iz formaciju u bušotinu injektiranjem smola radi vezivanja nekonsolidiranog pijeska u bušotini. chemical dehydration – kemijska dehidracija. Proces u kojem se primjenjuje površinski aktivna tvar (agens) za stvaranje nestabilne emulzije u separatoru radi odvajanja nafte i vode. chemical enchanced oil recovery – povećanje iscrpka nafte kemijskim metodama, v. chemical flood. chemical EOR (enhanced oil recovery) – povećanje iscrpka nafte kemijskim metodama, v. chemical flood. chemical erosion – kemijska erozija, v. corrosion. chemical exfoliation – kemijska eksfolijacija (razlistavanje, listanje). Tip eksfolijacije stijena (v. exfoliation) koja je uvjetovana povećanjem volumena izazvanim promjenama srednjeg kemijskog sastava stijene. chemical feeder pump – napojna pumpa za kemikalije. Pumpa malog kapaciteta koja se rabi na naftnim poljima za ubrizgavanje kemikalija u priključne naftovode bušotina za razbijanje emulzija vode i nafte. Može se postaviti na ušću bušotina i pogoniti gibanjem pumpnog uređaja (njihalice) bušotine. chemical flood (flooding) – kemijsko zavodnjavanje, istiskivanje nafte otopinama kemikalija. Proces povećanja iscrpka nafte (EOR-proces, enhanced oil recovery process) injektiranjem specijalnih kemijskih otopina u ležište (vode s dodatkom određenih kemikalija – površinski aktivnih tvari, polimera, alkalija) koje imaju ekstremno nisku međufaznu napetost s
150
chemical remanent magnetization (CRM)
istiskivanom slojnom naftom kako bi se postiglo veliko smanjenje zasićenja ležišta rezidualnom naftom. Mehanizmi djelovanja otopina kemikalija su: (a) povećanje viskoznosti nafte, na primjer, kod polimernog zavodnjavanja (v. polymer flood); (b) smanjenje relativne permeabilnosti za vodu (kod zavodnjavanja umreženim polimerima), i (c) povećanje relativne permeabilnosti za naftu i smanjenje međufazne napetosti između vodene i naftne faze u ležištu, na primjer, kod micelarnog zavodnjavanja (v. micellarpolymer flood) i alkalnog zavodnjavanja (v. alkaline flood). Opća tehnologija kemijskog zavodnjavanja uključuje obično prethodno ispiranje naftnog ležišta vodom niskog saliniteta (water preflush), injektiranje otopine kemikalije, puferne otopine za regulaciju pokretljivosti (po slobodnom izboru, mobility buffer) i, na kraju procesa, vodu za protiskivanje (driving water) koja istiskuje mobiliziranu naftu i otopinu kemikalije iz ležišta. Kemijsko zavodnjavanje je jedna od triju glavnih kategorija procesa povećanja iscrpka nafte (uz termičke i plinske miscibilne EOR-metode). chemical fossil – kemijski fosil. (1) Kemijski trag organizma koji je većinom razoren djelovanjem dijagenetskih procesa. (2) Spoj u sirovoj nafti ili sedimentima koji dokazuje biološko podrijetlo tog spoja. Primjer su normalni alkani (normal alkanes) iz biljnih voskova. chemical injection pump – pumpa za injektiranje (ubrizgavanje) kemikalija. Visokotlačna pumpa malog kapaciteta za injektiranje kemikalija u proizvodne bušotine i cjevovode za razbijanje emulzija nafte i vode. chemical limestone – kemogeni vapnenac (vapnenjak). Vapnenac koji je nastao neposrednom kemijskom precipitacijom (istaloživanjem) ili kao rezultat cementacije (konsolidacije) vapnenog mulja (calcareous ooze). chemical magnetization – kemijska (kristalizacijska) remanentna magnetizacija, v. chemical remanent magnetization. chemical methods of saturation determination – kemijske metode određivanja zasićenja, v. saturation measurement by chemical methods. chemical oxygen demand (COD) – kemijska potrošnja kisika. Količina kisika koja je potrebna za oksidaciju organske tvari u uzorku vode ili u danoj vodenoj masi. Sinonim: oxygen demand; v. biochemical oxygen demand. chemical perforating – kemijsko perforiranje. Metoda perforiranja (propucavanja) kolone zaštitnih cijevi (zaštitne kolone) pri završnom proizvodnom opremanju bušotine djelovanjem kemijskog goriva (slično djelovanju eksploziva kod mlaznog perforiranja); v. perforating. chemical remanence – kemijska (kristalizacijska) remanentna magnetizacija, v. chemical remanent magnetization. chemical remanent magnetism (CRM) – kemijski remanentni (zaostali) magnetizam, v. chemical remanent magnetization. chemical remanent magnetization (CRM) – kemijska (kristalizacijska) remanentna (zaostala) magnetizacija. Stabilna remanentna magnetizacija (stable remanent magnetization) koja je uzrokovana sporim rastom magnetski uređenih mineralnih zrna (magnetically
chemical residue
ordered mineral grains) u prisutnosti magnetskog polja, na primjer tijekom procesa kao što su oksidacija, redukcija i otapanje. Remanentna magnetizacija stečena u kemijskoj pretvorbi ili kristalizaciji magnetske tvari u magnetskom polju pri temperaturi nižoj od točke Curie (temperatura pri kojoj materijal gubi sposobnost očuvanja magnetskih svojstava, Curie point). Sinonimi: chemical magnetization, chemical remanence, crystallization magnetization, crystallization remanent magnetization. chemical residue – kemijski ostatak. U geologiji – ostatak (kora trošenja) koji je nastao kemijskim trošenjem (raspadanjem, chemical weathering) na mjestu postanka (in situ), na primjer sediment pijeska koji se formirao uklanjanjem nitrata iz sloja čilske salitre otapanjem. chemical retarder – kemijski usporivač reakcije kiseline. U tehnologiji obrade slojeva kiselinom – aditiv kiselini (na primjer, mravlja kiselina) koji se dodaje kako bi se smanjila brzina reakcije kiseline s formacijom i time postiglo njeno dublje prodiranje u formaciju; v. acid additives. chemical rock – kemogena (kemijska) stijena. (1) Sedimentna stijena (sedimentary rock) koja se sastoji (građena je) ponajprije od anorganskog ili organskog materijala neposredno nastalog precipitacijom (istaloživanjem) iz otopine ili koloidne suspenzije (na primjer, evaporacijom) ili taloženjem netopljivih precipitata (na primjer, miješanjem otopina dvije topljive soli). U kemogene stijene spadaju gips (gypsum), kamena sol (halit, rock salt, halite), čert (rožnac, chert) i vapnenački tuf (tufa) te veliki dio vapnenaca (limestone). (2) Sedimentna stijena koja sadrži manje od 50% detritičnog materijala; v. detrital rock. chemical slug – obrok injektiranja otopine kemikalija. Specificirani (programirani, dimenzionirani) volumen injektiranja otopina kemikalija, na primjer, alkalija (kaustika, caustic slug), polimera (polymer slug), površinski aktivnih tvari (surfactant slug) i njihovih kombinacija, u procesima povećanja iscrpka nafte kemijskim metodama (kemijskim EOR-procesima). Istiskivanje nafte se vrši injektiranjem obroka kemikalija umjesto kontinuiranog injektiranja zbog velikih troškova kemikalija. Obrok injektiranja se izražava kao dio ili postotak pornog volumena (PV) ležišta ili pornog volumena ležišta zasićenog ugljikovodicima (HCPV). chemical treatment of salt water – kemijska obrada slane vode. Obrada proizvedene slane vode kemikalijama kako bi se dobila voda za zavodnjavanje ležišta ili za odlaganje u podzemne slojeve takve kvalitete koja neće uzrokovati obaranje (precipitaciju) netopljivih spojeva u distribucijskom vodenom sustavu ili sloju na injekcijskim bušotinama ili bušotinama za odlaganje otpadne vode. Za obradu se rabi klor (agens koji potpomaže oksidaciju željeza i flokulaciju njegovih spojeva i kontrolira rast bakterija i algi) i razni koagulanti – vapno, željezo, alaun, kalcinirana soda i natrij-aluminat (za ubrzavanje taloženja suspendiranih čvrstih čestica i stvaranja flokula). chemical unconformity – kemijski nesklad. U geologiji – nesklad (unconformity) ili stratigrafska granica (stratigraphic boundary) koji su određeni kemijskom analizom, na primjer, kao u slučaju formacije vapnenca čiji bazalni dio ima veću koncentraciju (sadržaj)
151
chert-arenite
primjesa (silicij-dioksida, magnezija, sumpora) zbog postojanja finoklastičnog i organskog materijala. chemical water – hidratna voda, v. water of hydration. chemical weathering – kemijsko trošenje (raspadanje). U geologiji – trošenje (raspadanje) stijena uzrokovano kemijskim djelovanjem obično uz postojanje vode, proces u kojem se djelovanjem kemijskih reakcija (hidroliza, hidratacija, oksidacija, izmjena iona, otapanje i dr.) minerali i stijene transformiraju u nove kemijske spojeve koji ostaju stabilni (ne mijenjaju se) tijekom neodređeno dugog vremena pri uvjetima koji vladaju na površini Zemlje ili blizu nje. Kemijsko trošenje se općenito odvija zajedno s mehaničkim trošenjem (osim u područjima s hladnom ili vrlo suhom klimom) budući da mehaničko trošenje osigurava veliku specifičnu površinu stijena za kemijsko djelovanje. Brzina kemijskog trošenja ovisi o temperaturi, specifičnoj površini stijena i količini raspoložive vode. Primjeri kemijskog trošenja ili raspadanja stijena su alteracija ortoklasa u kaolinit ili otapanje karbonata kalcija u vapnencu karbonskom (ugljičnom) kiselinom oborinskih voda (otapanjem oborinskim vodama koje sadrže otopljeni ugljik-dioksid). Sinonimi: decay, decomposition; v. mechanical weathering. chemofacies – kemofacijes, kemijski facijes. Svi kemijski elementi koji su se nakupili, precipitirali (istaložili) ili adsorbirali iz vodene sredine (okoliša) ili su se kemijskim reakcijama vezali s muljevima na dnu. Termin je primjenljiv samo pri razmatranju kemijskih razlika između facijesnih skupina sedimenata (skupine sedimenata različitih okoliša sedimentacije – na primjer pri diferencijaciji marinskih i slatkovodnih sedimenata). chemogenic – kemogen. Termin za označavanje minerala ili stijena koji su se formirali neposrednim taloženjem iz otopina bez djelovanja bioloških procesa, na primjer, travertin (travertine), za razliku od klastičnih, bioklastičnih (organogeno-klastičnih) ili organogenih vapnenaca. chert – čert, rožnac, rožnjak, sileksit. Tvrda, ekstremno kompaktna (gusta), bez sjaja ili polustaklasta, mikrokristalna ili kriptokristalna sedimentna stijena koja se dominantno sastoji od kristala kvarca (uglavnom od vlaknastog kalcedona), promjera manjeg od 30 mikrometara i može sadržavati amorfni silicij-dioksid (opal). Katkada sadrži primjese kalcita, željeznog oksida i ostatke kremenih i drugih organizama. Čert je karakteriziran iverastim ili školjkastim (konkoidalnim) lomom i bijele je boje te različitih nijansi sive, zelene, plave, ružičaste, crvene, žute, smeđe ili crne boje. Sreće se uglavnom u obliku konkrecija ili nodula (chert nodules) u vapnencima i dolomitima i rjeđe u obliku slojevitih (uslojenih) tvorevina razvijenih na širokim područjima (bedded chert). Čert podrijetlom može biti anorganski ili organski precipitat (talog) ili produkt supstitucije. Termin flint (flint) općenito je sinonim za čert, iako se obično primjenjuje za tamni varijetet čerta. Sinonimi: hornstone, silexite, white chert. chert-arenite – čert-arenit. (1) Kvarcarenit (v. quartzarenite) koji sadrži više od 25% čerta. (2) Litarenit (v. litharenite) u kojem je čert glavni fragment (komponenta) stijene. Može biti sortiran i zaobljen, imati zrna bilo koje veličine i bilo koji sadržaj gline.
chertification
chertification – čertifikacija, okremenjivanje. Proces obogaćivanja vapnenaca finozrnastim kvarcom ili kalcedonom. cherty – čertni, kremenast. Koji sadrži čert (rožnac), na primjer, čertni vapnenac (cherty limestone) ili čertni željezni karbonat (cherty iron carbonate) koji se sastoji od siderita proslojenog čertom. Chester – čester, chester. Stratigrafska serija najgornjeg dijela misisipija (uppermost Mississippian) u Sjevernoj Americi – iznad merameka (Meramecian), a ispod morova (Morrowan) pensilvanija (Pennsylvanian). chevron cross-bedding – kosa slojevitost tipa «riblja kost». Tip kose slojevitosti koja pada u različitim ili suprotnim smjerovima u naizmjeničnim slojevima, što stvara sliku riblje kosti ili cik-cak ornamenta. Sinonimi: herringbone cross-bedding, zigzag cross-bedding. chevron fold – streličasta bora. Bora loma (kink fold) čija su krila jednake duljine; v. zigzag fold. Chideruan – tatar, v. Tartarian. Chile saltpeter – čileanska (čilska) salitra. Prirodni nitrat natrija, natrijska salitra (v. soda niter) koja se nalazi u kaličeu (caliche) u sjevernom Čileu. Sinonim: Chile niter. Chile niter – čileanska (čilska) salitra, v. Chile saltpeter. chip clearance – izloženost rezne površine rezača, v. cutter exposure. chitinozoans (Chitinozoa) – hitinozoi. Skupina izumrlih mikrofosila, pseudohitinski marinski fosilni mikroorganizmi nejasne sistematske pripadnosti, ali se općenito pretpostavlja da su ostaci životinja. Oblikom nalikuju na tikvicu (flask), sreću se pojedinačno (izolirano) ili u lancima. Imaju tanke stijenke koje su obično crne boje, neprozirne i bez strukture, ali mogu biti smeđe i poluprozirne. Naziv su dobili zbog sličnosti stijenki s hitinom. Stratigrafska rasprostranjenost: gornji kambrij (ili ordovicij)-devon. chitons (Polyplacophora) – hitoni, poliplakofori, babuške. Razred marinskih moluska (mekušaca, marine mollusks). Prvobitno su bili klasificirani kao podrazred u razredu amfineura (pramekušaca, Amphineura), a sada su samostalni razred Polyplacophora. Karakterizirani su eliptičnim tijelom i čvrstim oklopom koji se sastoji obično od osam preklapajućih vapnenih pločica (calcareous plates) ili vapnenih ljuštura (calcareous valves). Stratigrafska rasprostranjenost: gornji kambrij-danas. Sinonim: polyplacophorans. chlorine log – (1) klorna karotaža, karotaža po kloru, karotaža saliniteta, v. chlorine logging. (2) dijagram klorne karotaže (karotaže po kloru, karotaže saliniteta), v. chlorine logging. chlorine logging – klorna karotaža, karotaža po kloru, karotaža saliniteta. Tip radioaktivne karotaže (radioactivity log), na primjer, neutronska gama-karotaža, neutron-neutronska karotaža, metoda spektralne analize, koji se primjenjuje za određivanje sadržaja klora i, prema tome, saliniteta porne vode (vode u porama formacije) budući da se gotovo sav klor nalazi u njoj u obliku topljivih klorida. Bazira se na brojenju gama-zračenja povezanog s kaptiranjem (zahvatom) termičkih (toplinskih) neutrona klorom u formaciji – neutroni se lakše kaptiraju elementima s većim poprečnim presjekom njihove kaptaže (zahvata). Budući da je poprečni presjek kaptaže klorom oko 100 puta veći od poprečnog presjeka zahvata vodikom, jasno je da već mali sadržaj klora u formaciji može imati
152
choke and kill manifold
relativno veliki utjecaj. Tijekom karotaže po kloru se snimaju (registriraju) neutronska krivulja ili krivulja vodika (H-krivulja) koja u prvom redu odgovara sadržaju vodika u formaciji (i može se rabiti za određivanje poroznosti) i krivulja klora ili Cl-krivulja koja odgovara sadržaju vodika i klora u formaciji. U zonama formacije u kojima se klor ne nalazi ili je njegov sadržaj nizak te krivulje će se poklopiti i pokazivati slične poroznosti, međutim u zonama gdje se klor nalazi (na primjer, pješčenjaci zasićeni slanom vodom) te se krivulje neće podudarati i krivulja klora će pokazivati nižu poroznost od krivulje vodika. Karotaža po kloru se može primijeniti u zacijevljenim bušotinama (bušotina sa zaštitnom kolonom). Danas je u znatnoj mjeri zamijenjena impulsnom neutronskom karotažom (pulsedneutron log) – karotažom po vremenu života neutrona (neutron-lifetime log) i karotažom po vremenu raspada termičkih neutrona (thermal-decay-time log). Sinonim: chlorine log, salinity logging. chlorite – klorit. Mineral iz skupine klorita (chlorite group), na primjer, klinoklor (clinochlore), peninit (penninite), ripidolit (ripidolite), šamozit (chamosite), tiringit (thuringite), penantit (pennantite) i korundofilit (corundophilite); v. chlorites. chlorite group – grupa (skupina) klorita, v. chlorites. chlorites – kloriti. Skupina pločastih minerala zelenkaste boje. Karakterizirani su postojanjem dvovalentnog željeza i nepostojanjem kalcija i alkalija, a mogu sadržavati krom i mangan. Kloriti prate tinjce (liskune), slični su im po obliku (pločasti kristali klorita se kalaju na male tanke listiće ili ljuskice koji su elastični, ali ne toliko elastični kao kristali tinjca) i također se mogu smatrati mineralima gline. Kloriti su široko rasprostranjeni, osobito u metamorfnim stijenama niskog stupnja metamorfoze (low-grade metamorphic rocks) ili kao produkti alteracije feromagnezijskih (željezno-magnezijskih) minerala u eruptivnim (magmatskim) stijenama (igneous rocks). Zbog velikog sadržaja željeza kloriti reagirajući s kiselinom (na primjer, solnom) formiraju želatinozni flokulator ili željezo-hidroksid koji mogu sniziti permeabilnost stijene. chlorite schist – kloritski škriljavac. Škriljavac u kojem je mineral klorit (v. chlorite) glavna komponenta. Škriljavost takvih stijena je uvjetovana paralelnom orijentacijom listića (ljuski) klorita. Kao akcesorni minerali mogu se nalaziti kvarc, epidot, magnetit i granat (magnetit i granat često u obliku porfiroblasta). chloritic shale – kloritski šejl. Slabo laminirani (raslojeni) šejl koji sadrži mnoštvo uglatih do gotovo zaobljenih mineralnih čestica veličine čestica silta (alevrita). Karakteriziran je postojanjem glinenca (čiji je sadržaj katkada veći od sadržaja kvarca) i klorita (često u znatnoj količini u finozrnastom matriksu). Kloritski šejl obično prati grauvake (sivce) i čini akumulaciju relativno finijeg detritusa koji je dolazio iz brzo erodiranih orogenetskih područja izvora u brzo tonuća sedimentacijska područja. chloritization – kloritizacija. Zamjena kloritom, konverzija (pretvorba) u klorit ili uvođenje (unošenje) klorita (v. chlorite). choke – erupcijska sapnica, v. bean. choke and kill manifold – manifold za kontrolu slojnog tlaka. U procesu bušenja – sklop vodova (cijevi), ventila i sapnica na platformi (podištu) bušaćeg tornja
choke bean
za kontrolu tlaka formacije u slučaju opasnih situacija (na primjer, prodora fluida iz sloja u bušotinu i erupcija). choke bean – (1) kalibrirana prigušnica erupcijske sapnice. Zamjenljiva prigušnica (replaceable orifice) nepodesive erupcijske sapnice (positive choke) za regulaciju strujanja fluida. (2) erupcijska sapnica, v. bean. choke extractor – izvlakač dubinske sapnice. Alatka spuštena u bušotinu žičanim užetom, koja se rabi za izvlačenje dubinskih sapnica s bočnim ulazom (side-door chokes) iz bušotine kada je tlak u koloni uzlaznih cijevi (tubing) manji od tlaka u prstenastom prostoru između kolona uzlaznih i zaštitnih cijevi (casing-tubing annulus). choke flow line – vod za prigušivanje, sapnički vod (cjevovod), v. choke line. choke line, chokeline – vod za prigušivanje, sapnički vod (cjevovod). U tehnologiji bušenja – vod (cjevovod) koji je spojen s bušaćom prirubnicom (drilling spool) sklopa protuerupcijskog uređaja ili preventera (koji spaja izlaz preventera sa sapničkim manifoldom) i služi za cirkulaciju fluida (usmjeravanje i kontrolu strujanja fluida) iz prstenastog prostora bušotine u sapnički manifold (komplet protupovratnih ventila, choke manifold) radi kontrole tlaka u bušotini. Mogu biti jedan vod ili dva voda i dva ventila (dok se jedan mijenja u slučaju kvara, drugi se rabi). Na poluuronjenim bušaćim platformama ili bušaćim brodovima sapnički vod ide do sapničkog manifolda i manifolda za gušenje na radnom podištu postrojenja. Sinonim: choke flow line; v. choke manifold. chokeline valve – ventil sapničkog voda. Ventil (ili ventili) na protuerupcijskom (preventerskom) sklopu (blowout preventer stack) bušaćeg postrojenja koji služi za regulaciju ili prekidanje strujanja fluida kroz vod za prigušivanje (sapnički vod, choke line) u sapnički manifold (choke manifold). choke manifold – sapnički manifold (razdjelnik). Sklop za podržavanje protutlaka na dno bušotine usmjeravanjem strujanja u prstenastom prostoru bušotine kroz sapnicu, koji se sastoji od niza automatskih ventila, manometara, sapnica i vodova. Smješten je blizu sklopa protuerupcijskog (preventerskog) uređaja (blowout-preventer stack) i spojen s izlazom protuerupcijskog sklopa. Može usmjeravati strujanje u jamu za spaljivanje (burning pit), rezervni isplačni bazen (reserve pit), isplačni rezervoar (mud tank) ili opremu za kondicioniranje isplake (mud conditioning equipment). Sapničkim manifoldom se upravlja s upravljačkog pulta (control panel) na radnom podištu bušaćeg tornja (drill floor); v. choke line. choker – erupcijska sapnica, v. bean. choke trim – garnitura (komplet) erupcijske sapnice. Komponente erupcijske sapnice – kalibrirana prigušnica, šipka i druge. choke valve – prigušni ventil. Ventil za prigušivanje strujanja (protoka) fluida. chondrichthyans (Chondrichthyes) – hrskavičnjače, ribe hrskavičnjače, hrskavičave ribe. Razred vertebrata (kralješnjaka, vertebrates). Uključuje ribe čiji je skelet građen od hrskavice (cartilage), a ne od kosti (bone). Stratigrafska rasprostranjenost: srednji devon-danas. Sinonimi: cartilaginous fishes, chondrichthyeds. chondrichthyeds – hrskavičnjače, ribe hrskavičnjače, hrskavičave ribe, v. chondrichthyans.
153
chrome lignosulfonates
chondrostean fishes – štitonoše, v. chondrosteans. chondrosteans (Chondrostei) – štitonoše. Infrarazred riba aktinopterigija (zrakoperki, actinopterygians, ray-fin fishes). Stratigrafska rasprostranjenost: kasni paleozoik-danas. Sinonim: chondrostean fishes. chord – duljina vala (valna duljina) ripla, v. ripple-mark wavelength. chordates (Chordata) – hordate, svitkovci. Najviše koljeno životinjskog carstva čiji su pripadnici karakterizirani notohordom (notochord) u određenom stadiju njihova životnog ciklusa. Kod većine odraslih notohorda je zatvorena ili nadomještena koštanim ili hrskavičnim spinalnim stupom (bony spinal column, cartilaginous spinal column). Christmas tree – erupcijski uređaj bušotine. Površinska visokotlačna završna proizvodna oprema eruptivne proizvodne bušotine. Sastoji se od kućišta glave zaštitne kolone (casing head housing), dvostruke prirubnice glave zaštitne kolone (casing head spool) i dvostruke prirubnice glave kolone uzlaznih cijevi (tubing head spool) te sklopa ventila, zasuna i fitinga za regulaciju proizvodnje bušotine. Konstrukcija erupcijskog uređaja ovisi o specifičnoj namjeni – na primjer, proizvodni erupcijski uređaj (nakon osvajanja i opremanja bušotine za proizvodnju) ili servisni (prije puštanja bušotine u proizvodnju) – ali svaki ima barem jedan glavni ventil (master valve) za regulaciju strujanja u bušotini. Na vrhu erupcijskog uređaja je ventil za klipovanje bušotine (swab valve) i manometar (pressure gauge). Erupcijski uređaji se postavljaju na naftne bušotine u ranom periodu proizvodnje, na bušotine s plinskim liftom (gaslift), na sve plinske i na odobalne bušotine. Sinonimi: production tree, tree, Xmas tree, Xtree. Christmas tree assembly – sklop erupcijskog uređaja bušotine, erupcijska armatura bušotine; v. Christmas tree. chromatograph – kromatograf. Instrument za analizu komponenata tvari metodom kromatografije; v. chromatography. chromatography – kromatografija. Skup fizikalno-kemijskih metoda za razdvajanje (separaciju, odjeljivanje) komponenata iz smjese ili otopine. Temelje se na različitoj sorpciji komponenata na sorbent, odnosno na različitoj pokretljivosti komponenata pri prolaženju preko tvari ili kroz nju. Kada mobilna (pokretna) faza, prenoseći uzorak smjese ili otopine, prelazi preko stacionarne (nepokretne) faze (sorbent), pojedine komponente se smještaju selektivno na stacionarnoj fazi, nakon čega se mogu razdvojiti (odijeliti). Tekućinska kromatografija (v. liquid chromatography) se primjenjuje za razdvajanje nafti i ekstrakata iz sedimentnih stijena na njihove komponente, a plinska kromatografija (v. gas chromatography) za kvalitativnu i kvantitativnu analizu organskih komponenata sirove nafte i razdvajanje plinskih smjesa. chrome lignosulfonates – krom-lignosulfonati. U isplačnoj tehnologiji – najčešći tip razrjeđivača isplake. Postoji niz vrsta koje se na tržištu prodaju pod trgovačkim nazivima. Po prirodi su organski razrjeđivači, a njihov bazični materijal dolazi iz drvne industrije dok se krom dodaje. Metoda proizvodnje može biti ključna za njihovu djelotvornost. Temperatura ograničava primjenu krom-lignosulfonata – iznad 150 °C (300 °F) počinju se razlagati (mogu se
chronocorrelation
primijeniti i pri višim temperaturama, ali tada treba održavati danu koncentraciju). Vrijednost pH mora biti veća od 9 da bi bili djelotvorni. chronocorrelation – kronokorelacija, vremenska korelacija. Određivanje ekvivalentnosti starosti ili zajedničkih vremenskih uzajamnih odnosa (kao što je istodobnost podrijetla) za stratigrafske jedinice na dvama ili više odvojenih područja. Vremenska korelacija je najstariji tip stratigrafske korelacije (v. stratigraphic correlation). Sinonim: time-correlation. chronohorizon – kronohorizont, kronostratigrafski horizont. Stratigrafska površina ili razdjelnica koja je na svim mjestima jednake starosti. Iako je kronohorizont teoretski bez debljine, on je obično vrlo tanak i jasno izražen interval koji je uglavnom izokron preko svog cijelog geografskog protezanja i, prema tome, čini odličan vremenski referencijski ili vremenski korelacijski horizont. Primjeri horizonata koji mogu imati izrazito kronostratigrafsko značenje uključuju mnoge biohorizonte, slojeve bentonita, horizonte promjene smjera magnetskog polja Zemlje i slojeve ugljena. Sinonim: chronostratigraphic horizon. chronolith – kronostratigrafska jedinica, v. chronostratigraphic unit. chronolithologic unit – kronostratigrafska jedinica, v. chronostratigraphic unit. chronostratic unit – kronostratigrafska jedinica, v. chronostratigraphic unit. chronostratigraphic classification – kronostratigrafska klasifikacija. Svrstavanje slojeva stijena u jedinice na bazi njihove starosti ili vremena postanka; v. chronostratigraphic unit. chronostratigraphic horizon – kronostratigrafski horizont, v. chronohorizon. chronostratigraphic unit – kronostratigrafska jedinica. Slojno tijelo stijena utemeljeno kao materijalni etalon za sve stijene koje su nastale tijekom istog, specifičnog intervala geološkog vremena. Svaka granica tog tijela je sinkrona. Stijensko tijelo također služi kao baza za definiranje specifičnog vremenskog intervala ili geokronološke jedinice (v. geochronologic unit). Kronostratigrafske jedinice (redoslijedom od jedinica višeg reda prema jedinicama nižeg reda) jesu: eonotem (v. eonothem), eratem (v. erathem), sistem (v. system), serija (v. series) i kat (v. stage). Sinonimi: chronolith, chronolithologic unit, chronostratic unit, time-rock unit, time-stratigraphic unit. chronostratigraphic zone – kronostratigrafska zona, kronozona, v. chronozone. chronostratigraphy – kronostratigrafija. Grana stratigrafije koja se bavi izučavanjem (interpretacijom) geološke prošlosti Zemlje putem određivanja starosti slojeva stijena i njihova vremenskog redoslijeda na Zemlji. Sinonim: time-rock stratigraphy, time-stratigraphy. chronozone – kronozona, kronostratigrafska zona. Kronostratigrafska jedinica (chronostratigraphic unit) slobodne uporabe (primjene). Obično je mala i s granicama koje mogu biti neovisne o granicama rangiranih jedinica. Iako je kronozona izokrona jedinica, ona se može bazirati na biostratigrafskoj ili litostratigrafskoj jedinici (biostratigraphic unit, lithostratigraphic unit). Tanke i neformalne biokronozone i litokronozone, ograničene repernim slojevima ili drugim markerima, obično se rabe u izučavanjima
154
circulate
sedimentacijskih bazena (sedimentary basins). Sinonim: chronostratigraphic zone. churn drilling – užno udarno (pensilvanijsko) bušenje, v. cable-tool drilling. ciliated protozoans – cilijati, trepetljikaši, v. ciliates. ciliate protozoans – cilijati, trepetljikaši, v. ciliates. ciliates (Ciliata) – cilijati, trepetljikaši. Razred protozoa (praživotinja, protozoans). Karakterizirani su posjedovanjem cilija ili trepetljika (cilia) tijekom životna ciklusa. Poznata stratigrafska rasprostranjenost: gornja jura-danas. Sinonimi: ciliated protozoans, ciliate protozoans. Cimmerian orogeny – kimerijska orogeneza. Jedna od 30 ili više kratkotrajnih orogeneza tijekom fanerozoika. Prema H. Stilleu uključuje dvije orogeneze – ranokimerijsku (u kasnom trijasu, između katova ret i norik) i kasnokimerijsku (na koncu jure). Sinonim: Kimmerian orogeny. Cincinnatian – sinsinat, cincinnat. Stratigrafska serija gornjeg ordovicija (Upper Ordovician) po provincijskoj skali u Sjevernoj Americi – iznad šemplejna (Champlainian), a ispod aleksandrija (Alexandrian) silura. Obuhvaća vremenski raspon od prije 455 do 425 milijuna godina. cinder – vulkanska troska. Juvenilni staklasti mjehuričasti proklastični fragment koji pada na tlo u čvrstom stanju; v. scoria. cipolin – kristalni vapnenac (vapnenjak), v. crystalline limestone, 2. CIPW classification – klasifikacija CIPW. Sustav klasifikacije i imenovanja eruptivnih (magmatskih) stijena koji se bazira na njihovu normativnom mineralnom sastavu (v. CIPW norm). Skraćenica CIPW predstavlja početna slova prezimena znanstvenika koji su razradili taj klasifikacijski sustav – Cross, Iddings, Pirsson i Washington. Sinonimi: norm system, quantitative system. CIPW norm – CIPW normativni sastav. Normativni mineralni sastav stijene u kojem sadržaj minerala čini njegov maseni postotni udjel i u kojem su svi minerali bezvodni i pojednostavnjenog sastava; v. CIPW classification. circle-A pump – dubinska pumpa za viskozne fluide. Tip dubinske pumpe za podizanje viskoznih fluida, na primjer teške nafte. Pumpa je cijevne izvedbe (tubing pump) ili s nepomičnim cilindrom (stationarybarrel type pump). Sinonim: viscous fluid pump. circle flood – kružno zavodnjavanje ležišta. Tip mreže (rasporeda) bušotina za konvencionalno zavodnjavanje naftnih ležišta (waterflood pattern) u kojoj su proizvodne bušotine kružno smještene oko injekcijske bušotine. circulate – cirkulirati. U procesu bušenja – proizvoditi strujanje bušaće isplake u potpunom ciklusu ispiranja bušotine kroz isplačni sustav bušaćeg postrojenja. Cirkulacija isplake se ostvaruje isplačnim pumpama (mud pumps) koje usisavaju isplaku iz isplačnih rezervoara (mud tanks) i tlače je kroz isplačno crijevo (rotary hose), isplačnu glavu (swivel) i kolonu bušaćih alatki (drillstring) u bušotinu. Na dnu bušotine isplaka izlazi mlazom kroz mlaznice (nozzles) bušaćeg dlijeta i vraća se na površinu kroz prstenasti prostor bušotine između njene stijenke i bušaće kolone. Na površini se povratna isplaka pročišćava od krhotina (bušaćeg mulja) na vibracijskim sitima (shale shaker)
circulate-and-weigh
i u odvajačima pijeska (desander) i mulja (desilter) i odlazi u isplačne rezervoare. circulate-and-weigh – cirkulirati i otežavati bušaću isplaku. U procesu bušenja – metoda kontrole tlaka u bušotini tijekom procesa bušenja uspostavljanjem cirkulacije bušaće isplake odmah nakon pojave strujanja fluida iz formacije u bušotinu i postupnim otežavanjem (povećavanjem težine) isplake. circulate out (CO) – isprati bušotinu isplačnim fluidom. U procesu bušenja – cirkulirati isplačni fluid u bušotini radi uklanjanja krhotina i čestica probušene stijene i plina. circulating device – cirkulacijski uređaj (alatka). Uređaj za regulaciju protoka koji se spušta u bušotinu na koloni uzlaznih-injekcijskih cijevi (production-injection tubing) u svrhu uspostavljanja komunikacije fluida između kolone uzlaznih cijevi i prstenastog prostora bušotine (prostora između kolona zaštitnih i uzlaznih cijevi). Sastoji se od cirkulacijskog (kliznog) kolčaka (sliding sleeve) ili vretena s bočnim džepom (side pocket mandrel). circulating differential fill collar – kolčak zaštitne kolone za cirkulacijsko diferencijalno punjenje, v. circulating differential fill shoe. circulating differential fill shoe – peta zaštitne kolone za cirkulacijsko diferencijalno punjenje. U procesu cementacije bušotina – kratka sekcija cijevi koja se spušta u bušotinu na dnu kolone zaštitnih cijevi i rabi ventil aktiviran diferencijalnim tlakom za punjenje zaštitne kolone fluidom bušotine dok se kolona spušta u nju tijekom procesa cementacije. Istu funkciju ima kolčak za diferencijalno punjenje zaštitne kolone (circulating differential fill collar) – za razliku od pete, koja se postavlja na dnu zaštitne kolone, kolčak je postavljen između spojnica kolone zaštitnih cijevi blizu njena dna. circulating ditch – cirkulirajući isplačni bazen. Zastarjeli sinonim termina mud tank (isplačni rezervoar). circulating fluid – cirkulirajući fluid. U procesu bušenja – isplačni fluid, bušaća isplaka, voda, pjena ili zrak koji cirkuliraju u bušotini tijekom procesa rotacijskog bušenja. circulating gas – radni (aktivni, korisni) plin, v. working gas, 2. circulating head – cirkulacijska (ispirna) glava. Uređaj za pričvršćivanje cirkulacijskog crijeva neposredno za vrh bušaće šipke (kada se cirkulacija obavlja bez rotacije). Sinonim: poorboy swivel. circulating overshot – vanjski hvatač (zvono s klinovima za vanjsko hvatanje) cijevi sa cirkulacijom, overšot sa cirkulacijom, v. overshot. circulating pressure – tlak cirkulacije. Tlak na fluid na određenoj dubini u bušotini koji je potreban za cirkulaciju tog fluida specificiranim kapacitetom. circulating pump – cirkulacijska (optočna) pumpa. Pumpa (obično centrifugalna) za cirkuliranje bilo koje tekućine (na primjer, procesne tekućine izvan procesnog sustava i natrag u sustav ili rashladne vode). circulating sleeve – cirkulacijski (klizni) kolčak. Specijalna naprava postavljena u koloni uzlaznih cijevi (tubing string), kojom se rukuje s pomoću alatke na žičanom užetu, za otvaranje i zatvaranje prolaznog otvora između kolone uzlaznih cijevi i prstenastog prostora bušotine kako bi se omogućila cirkulacija
155
circulating valve
(komunikacija) fluida između tubinga i prstenastog prostora. Također može služiti za uključivanje ili isključivanje proizvodnje iz različitih intervala u bušotini. Sinonimi: sliding sleeve, sliding-sleeve nipple. circulating spear – unutarnji hvatač cijevi (spir) s cirkulacijom, v. spear. circulating squeeze – cirkulacijska cementacija pod visokim tlakom (skviz-cementacija). Cementacija bušotine s dvije produktivne zone (koje uzajamno komuniciraju) pod visokim tlakom (squeeze cementing) zbog nekvalitetne primarne cementacije bušotine (postojanja kanala u cementnom kamenu). Gornja zona se perforira, spusti se kolona uzlaznih cijevi (tubing) s pakerom postavljenim između zona, cirkulacijom vode se očisti cementni kanal i u njega se upumpa cementna kaša, nakon čega se paker oslobodi i podigne iznad gornjih perforacija i suvišak cementne kaše se cirkulacijom pri niskom tlaku izbaci iz bušotine. circulating sub – cirkulacijski prijelaznik. U procesu bušenja – (1) Alatka koja omogućuje istjecanje fluida iz bušaće kolone za vrijeme njena izvlačenja (vađenja) iz bušotine i tako sprječava prelijevanje i prolijevanje isplake po površini nakon odvrtanja pasova bušaćih šipki. Uobičajeni tip cirkulacijskog prijelaznika ima mimovod koji se otvara bacanjem kugle, a cirkulacija je usmjerena prema dnu bušotine. Prijelaznik se može ugraditi u konstrukciju nekih bušaćih turbina i volumetrijskih motora. Sinonim: drain sub. (2) Alatka koja osigurava cirkulaciju bušaće isplake oko kolone i kroz kolonu alatki za hvatanje i izvlačenje predmeta iz bušotine (fishing string) radi sprječavanja zaglavljivanja kolone (string sticking), kontrole visokog tlaka i čišćenje kanala bušotine. Cirkulacija kroz prijelaznik može biti kroz perforacije ili bočne cirkulacijske otvore (circulating ports). Cirkulacijski otvori se mogu otvarati ili zatvarati manipuliranjem kolone za instrumentaciju. circulating system – cirkulacijski sustav. U procesu rotacijskog bušenja – sustav za pumpanje, skladištenje i obradu (kondicioniranje) bušaćih fluida (obično bušaće isplake, drilling mud). Isplačne pumpe (mud pumps, mud hogs) usisavaju bušaću isplaku iz čeličnih isplačnih rezervoara (steel mud tanks) i pumpaju je kroz isplačno crijevo (rotary hose), isplačnu glavu (swivel), radnu šipku (kelly), bušaće šipke (drillpipes), teške šipke (drill collars) i mlaznice (nozzles) bušaćeg dlijeta (drilling bit) na dno bušotine. Isplaka se zatim vraća na površinu kroz prstenasti postor bušotine između kolone bušaćih alatki i stijenke kanala bušotine, protuerupcijske preventere (blowout preventers) i povratni isplačni vod (mud-return line) na vibracijska sita (shale shaker) radi uklanjanja grubih krhotina probušenih stijena (coarse well cuttings), u odvajače pijeska (desander) i mulja (desilter) radi čišćenja od ostatka izbušenog stijenskog materijala te u otplinjivač (degasser) radi uklanjanja otopljenog plina u isplačne rezervoare u blizini bušaćeg postrojenja, nakon čega se može ponovno injektirati u bušotinu; v. circulation of drilling fluid. circulating temperature – temperatura cirkulacije. Temperatura tekućine koja cirkulira na danoj dubini u bušotini. circulating valve – cirkulacijski ventil, ventil za izjednačavanje tlaka. Ventil dubinske brtvenice (pakera, pac-
circulation
ker) koji osigurava cirkulaciju (komunikaciju) fluida između unutrašnjosti kolone uzlaznih cijevi (tubing) i prstenastog prostora bušotine tijekom raznih operacija u bušotini (cementacije, frakturiranja, kemijske obrade, ispitivanja bušotine). Smješten je iznad brtvenog elementa pakera, a otvara se rukovanjem kolone uzlaznih cijevi ili bušaćih šipki (dizanjem, spuštanjem i zakretanjem kolone ili kombinacijom tih operacija). circulation – cirkulacija, optok. (1) U mehanici fluida – strujanje (gibanje) u dano područje ili volumen i kroz njih. (2) U oceanografiji – tečenje vodene struje unutar velikog područja, obično po zatvorenoj kružnoj putanji. (3) v. circulation of drilling fluid. circulation of drill fluid – cirkulacija bušaćeg fluida, v. circulation of drilling fluid. circulation of drilling fluid – cirkulacija bušaćeg fluida. Strujanje isplačnog fluida – bušaće isplake, vode, pjene ili zraka – u kanal bušotine i natrag na površinu u procesu bušenja. Cirkulacija može biti normalna (normal circulation), kada se bušaći fluid pumpa u bušotinu kroz kolonu bušaćih alatki (drillstring) i vraća na površinu kroz prstenasti prostor bušotine između bušaće kolone i stijenke kanala bušotine, i obratna ili inverzna (reversed circulation) u kojoj se bušaći fluid pumpa u bušotinu kroz njen prstenasti prostora, a na površinu vraća kroz kolonu bušaćih alatki. Sinonimi: circulation of drill fluid, drilling fluid circulation; v. circulation system. circulation of drilling mud – cirkulacija bušaće isplake, v. circulation of drilling fluid. circulation rate – cirkulacijski protok, kapacitet cirkulacije, dobava. U procesu rotacijskog bušenja – volumen bušaće isplake koji se pumpa u bušotinu. Obično se izražava u l/min (ili gal/min ili bbl/min). circulation time – vrijeme cirkulacije bušaće isplake, v. circulation time of drilling fluid. circulation time of drilling fluid – vrijeme cirkulacije (ciklusa cirkulacije) bušaćeg fluida. U procesu rotacijskog bušenja – vrijeme koje je potrebno bušaćem fluidu za jedan potpuni (zaokruženi) ciklus strujanja tijekom bušenja – od isplačnih rezervoara (mud tanks) i kroz cirkulacijski sustav (circulating system) natrag u isplačne rezervoare (mud tanks). Sinonim: cycle time of drilling fluid. circumferential wave – površinski val. U seizmologiji – zastarjeli sinonim termina surface wave (v.). cirque – (1) ledenjački cirk, kar, krnica. U glaciologiji – duboko zdjelasto udubljenje ili šupljina sa strmim stijenkama koja u tlocrtu ima potkovast, srpast ili polukružan oblik. Smješten je na dijelu planine pri njenom vrhu i obično u gornjem dijelu glacijalne (ledenjačke) doline. Nastaju pri erozijskom djelovanju planinskih ledenjaka (utjecaj smrzavanja, nivacija, ledenjačko brazdanje tla). U ledenjačkom cirku se često može nalaziti okruglo malo jezero, a sam cirk može biti ispunjen snijegom ili ledom. Sinonimi: kar. (2) cirk, kar. U geomorfologiji – termin koji se katkada rabi za označavanje udubljenja polukružnog amfiteatarskog oblika ili oblika naslonjača koje je neglacijalnog podrijetla ali nalikuje na ledenjački cirk, na primjer, ponikva (doline) u područjima razvoja vapnenaca, deflacijski kotao (blowout) u aridnim područjima ili depresija formirana potkopavanjem odronima zemlje.
156
class
cirripede crustaceans – ciripedi, vitičari, v. cirripeds. cirripedes – ciripedi, vitičari, v. cirripeds. cirripeds (Cirripedia) – ciripedi, vitičari. Razred morskih rakova (marine crustaceans). Karakterizirani su uglavnom stalnom pričvršćenošću odraslih za neku podlogu (supstrat). Stratigrafska rasprostranjenost: gornji silur-danas. Sinonimi: cirripede crustaceans, cirripedes. city gas – gradski plin, v. town gas. cladocerans (Cladocera) – kladoceri, rašljoticalci, vodene buhe. Red rakova (crustaceans). Karakterizirani su jednodijelnim oklopom (univalve carapace) koji je oštro presavijen duž leđne strane što daje izgled dvodijelnog oklopa (bivalve carapace). Obično se sreću u postglacijalnim sedimentima slatkih i brakičnih voda. Stratigrafska rasprostranjenost: oligocendanas. Sinonim: water fleas. Claibornian – kleborn, claiborn. Stratigrafski kat eocena (Eocene) u Sjevernoj Americi (primorje Meksičkog zaljeva, Gulf Coast) – iznad vilkoksa (Wilcoxian), a ispod džeksona (Jacksonian). clam shrimps – konhostraka, v. conchostracans. clan – grupa eruptivnih (magmatskih) stijena. U petrologiji – niz tipova eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) koje su vrlo bliske po mineralnom ili kemijskom sastavu, odnosno kategorija eruptivnih stijena definirana prema sličnostima mineralnog ili kemijskog sastava, ali koje se razlikuju po načinu zalijeganja, teksturi i moguće po sadržaju minerala, na primjer, grupa granita (granite clan), grupa sijenita (syenite clan), grupa gabra (gabbro clan). Grupa je podjedinica serije (v. tribe) i dijeli se na porodice (v. family). Sinonim: igneous-rock clan. Clarendonian – klarendon, clarendon. Stratigrafski kontinentalni kat srednjeg eocena (Middle Eocene) u Sjevernoj Americi – iznad barstova (Barstovian), a ispod hemfila (Hemphillian). clarification – bistrenje. (1) U procesu obrade otpadnih voda – uklanjanje suspendiranih čvrstih čestica iz vode postupkom taloženja (često potpomognuto centrifugalnim djelovanjem i kemijski izazvanom koagulacijom) i mutnoće; (2) Na naftnim poljima – uklanjanje nafte iz vode. clarifier – bistrik, taložnik, taložnica. Rezervoar za taloženje i/ili centrifugalni uređaj za mehaničko uklanjanje čvrstih čestica iz otpadne vode u procesu njene obrade. Clarkforkian – klarkfork, clarkfork. Stratigrafski kontinentalni kat gornjeg paleocena (Upper Paleocene) u Sjevernoj Americi – iznad tifana (Tiffanian), a ispod vasača (Wasatchian). class – (1) klasa simetrije. U kristalografiji – jedna od 32 moguće kombinacije netranslacijskih elemenata simetrije kristala. Klase simetrije su grupirane u šest kristalnih sustava (singonija) izdvojenih prema vanjskom obliku kristala (v. crystal system). Sinonim: point group. (2) razred eruptivnih (magmatskih) stijena. U petrologiji – podjedinica u CIPW klasifikaciji (v. CIPW classification) eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) na bazi relativnog sadržaja (proporcija) salskih i femskih standardnih minerala. Razredi približno odgovaraju podjelama koje se temelje na boji – leukokratne (leucocratic), melanokratne (melanocratic) i mezokratne (mesocratic) stijene. Osnovna jedinica razreda eruptivnih stijena je red (v. order).
class A (B, C, D, E, F, G, H) cement
(3) razred. (a) U taksonomiji – kategorija u klasifikaciji biljaka i životinja između koljena (stabla ili tipa, phyllum) ili odjeljka (division) i reda (order). Može obuhvaćati jedan ili više redova. Također se, ako je to potrebno, mogu uvesti viša i niža kategorija (nadrazred, podrazred), ali pod uvjetom da ne izazivaju konfuziju. (b) U statistici – potpodjela opažanog intervala varijable koja ima utvrđene granice. class A (B, C, D, E, F, G, H) cement – cement klase A (B, C, D, E, F, G, H), v. oilwell cements. classification of crude oils – klasifikacija sirovih nafti, v. crude oil classification. classification of gas reservoirs – klasifikacija plinskih ležišta. Ležišta prirodnog plina se mogu klasificirati u sljedeća četiri tipa: (a) ležišta suhog plina (plin egzistira u ležištu i na površini kao jednofazni fluid); (b) ležišta masnog (mokrog) plina (fluid egzistira u ležištu kao plin pri početnom tlaku i temperaturi i ostaje u plinovitom stanju kada u ležištu pada tlak pri konstantnoj temperaturi, ali na površini, kada pada i temperatura, dolazi do kondenzacije dijela plina u cjevovodima i separatorima); (c) ležišta retrogradnog kondenzatnog plina (fluid egzistira u ležištu kao plin pri početnom tlaku i temperaturi, ali se s padom tlaka, uz konstantnu temperaturu, u ležištu formira tekuća faza – kapljevina se također formira i na površini u cjevovodima i separatorima); (d) plin naftnih ležišta (plin koji se proizvede kao slobodan plin na površini, bilo da je dobiven oslobađanjem iz nafte, ili iz plinske kape). classification of oil pools – klasifikacija naftnih ležišta, v. classification of oil reservoirs. classification of oil reservoirs – klasifikacija naftnih ležišta. Prema kriterijima sastava fluida, ležišnog tlaka i temperature, naftna ležišta mogu biti nezasićena ili zasićena (s originalnom plinskom kapom ili bez nje), a prema režimu iskorištavanja (proizvodnom režimu ili mehanizmu), dijele se na ležišta s režimom otopljenog plina, s režimom plinske kape, s vodotlačnim režimom i s režimom gravitacijskog dreniranja. clast – klast. (1) Sastavni dio (komponenta) – zrno ili fragment sedimenta ili sedimentne stijene koji se formirao kao rezultat mehaničkog trošenja (raspadanja, razaranja) velike stijenske mase, na primjer, fenoklast (phenoclast). (2) piroklast, v. pyroclast. (3) bioklast, v. bioclast. clastation – drobljenje stijena. (1) Fizičko ili kemijsko drobljenje stijenskih masa na mjestu njihova postanka (in situ). Sinonim termina weathering (trošenje ili raspadanje stijena). (2) Razaranje stijena s formiranjem klastičnih sedimenata. clastic – (1) klastičan, razdrobljen. (a) Termin koji se odnosi na stijene ili sedimente sastavljene uglavnom od zdrobljenih fragmenata (odlomaka) starih (već postojećih) stijena ili minerala koji su bili transportirani (preneseni) na stanovitu udaljenost od mjesta njihova postanka. Termin se primjenjuje zbog toga da bi uputio na postanak stijena ili sedimenata iz izvora koji se nalazio i unutar i izvan bazena sedimentacije (depositional basin). U skladu sa starijom definicijom, termin clastic se često primjenjivao da bi se istaknulo podrijetlo stijena ili sedimenata iz izvora koji se nalazio u sedimentacijskom bazenu, za razliku od termina detrital (detritski) koji je (također prema starijoj definiciji) upućivao na izvor izvan ba-
157
clastic depositional environment
zena sedimentacije. Termin clastic se također rabi za opisivanje teksture stijena koje su nastale od takvog materijala. (b) v. pyroclastic (c) Termin koji označava bioklastičnu (organogeno-klastičnu) stijenu (v. bioclastic rock). (2) klastni. Koji se odnosi na klast – zrno ili fragment sedimentne stijene (v. clast). (3) klastik, klastična stijena. Termin se, kao naziv za klastičnu stijenu, obično rabi u množini – clastics (klastici). Primjeri najšire rasprostranjenih klastika su pješčenjak (sandstone) i šejl (shale); v. clastic rock. clastic breccia – klastična (detritska) breča. Breča koja je nastala kao rezultat erozije. clastic deformation – klastična deformacija. U geologiji – jedan od procesa dinamotermalne metamorfoze (v. dynamothermal metamorphism) koji uključuje drobljenje i cijepanje čestica minerala i stijena. Fragmenti poprimaju okrugli oblik i imaju nesustavnu orijentaciju iako je kristalogena struktura očuvana u pojedinim slučajevima. U krajnjem slučaju stijene mogu biti usitnjene u praškasto stanje; v. blastic deformation, plastic deformation. clastic depositional environment – klastična sredina sedimentacije, klastična sedimentacijska sredina. U sedimentologiji – tip sredine sedimentacije koja uključuje: (1) aluvijalne sedimente (alluvial sediments) – aluvijalne lepeze (alluvial fans), lepezne delte (fan deltas), ravnice prepletenih (anastomoznih) rijeka (braidplains), anastomozne (prepletene) rijeke (braided rivers), meandrirajuće rijeke (meandering rivers); (2) lakustričke (jezerske) sedimente (lacustrine sediments) – jezerske delte (lake deltas), slatkovodna jezera (freshwater lakes), slana jezera (saline lakes); (3) eolske sedimente (eolian sediments) – dine (sipine – dunes), interdinski sedimenti (interdune deposits), pješčani pokrovi (sand sheets); (4) deltne sedimente (deltaic sediments) – delte s dominantnom (prevladavajućom) djelatnošću rijeka (river-dominated deltas), delte s dominantnom djelatnošću valova (wave-dominated deltas), delte s dominantnom djelatnošću plima (tidally dominated deltas); (5) siliciklastične obalne sedimente (siliciclastic shoreline sediments) – uključuju: (a) obale s dominantnom (prevladavajućom) djelatnošću valova (wave dominated shorelines) – plaže (beaches), mikroplimni barijerni otoci (microtidal barrier islands), pješčane žice (chenier); (b) obale s mješovitom djelatnošću valova i plima (mixed wave-tide influenced shorelines) – mezoplimni barijerni otoci (mesotidal barrier islands), i (c) obale s dominantnom djelatnošću plima (tide-dominated shorelines) – plimne ravnice (tidal flats), estuari (estuaries); (6) plitka siliciklastična mora (shallow siliciclastic seas) – plimni pješčani hrptovi (tidal sand ridges), pješčani plićaci (sand shoals), pješčani pokrovi (sand sheets); (7) duboku morsku padinu i bazen (deep marine slope and basin) – sedimenti padinskog kanala i klanca (slope channel and gully deposits), sedimenti padinskog kanjona (slope canyon sediments), sedimenti intrapadinskog bazena (intraslope basin deposits), pokrovi pješčanog prosipa (sand spillover sheets), padinski zastori (slope aprons), podmorske lepeze (submarine fans), i (8) glacijalne (ledenjačke) sedimente (glacial sediments) – supraglacijalni (supraglacial), glacijalno-fluvijalni (ledenjačko-riječni – glaciofluvial), glacijalno-eolski (glacioeolian), glacijalno-lakustrički (ledenjačko-jezerski – glaciolacustrine), glaci-
clastic dike
jalno-marinski (ledenjačko-morski – glaciomarine). clastic dike – klastični dajk (žica). Sedimentni dajk ili žica (v. sedimentary dike) koja je sastavljena od različitih klastičnih materijala (fragmenata različitih ispod i iznad zalegnutih stijena) – osobito pješčenjački dajk (sandstone dike) i valutični dajk (pebble dike). clastic grain – klastično zrno. Sedimentna čestica (sedimentary particle) transportirana i sedimentirana kao cjelovita čestica. Klastična zrna su zaobljena erozijom tijekom transportiranja. clasticity – klastičnost. (1) Kvaliteta, stanje ili stupanj klastičnosti. (2) Maksimalna prividna veličina čestice u sedimentu ili sedimentnoj stijeni. clastic limestone – klastični vapnenac (vapnenjak). Vapnenac sastavljen pretežito od zdrobljenih i zaobljenih ljuštura. Prema nekim izvorima sinonim termina coquina (kokina ili školjkasti vapnenac). clastic pipe – klastična cijev. U geologiji – cilindrično tijelo klastičnog materijala nepravilnog stupastog oblika koje stoji gotovo vertikalno u okružujućim formacijama (stijenama), obično vapnencima. Promjer klastičnih cijevi može iznositi od nekoliko centimetara do 50 metara, a visina doseže 60 metara, osobito pješčenjačka cijev (v. sandstone pipe) – klastična cijev ispunjena pješčenjakom. clastic ratio – klastični (detritski) omjer (koeficijent). Omjer debljine ili postotnog sadržaja klastičnog materijala ili klastika (od konglomerata, pješčenjaka, šejla) i neklastičnog (od vapnenca, dolomita, evaporita) u stratigrafskom profilu (presjeku, stratigraphic section). Na primjer, klastični koeficijent jednak 5 označava da profil prosječno sadrži 5 metara klastičnog materijala po jednom metru neklastičnog materijala. Koeficijent je mjera relativne količine klastičnog materijala (klastičnih sedimenata) donesenog u sredinu sedimentacije u usporedbi s količinom sedimenata koji su se formirali u samoj sredini (in situ). Sinonim: detrital ratio; v. sand-shale ratio. clastic rock – klastična (razdrobljena) stijena. Konsolidirana (cementirana) sedimentna stijena (consolidated sedimentary rock) sastavljena uglavnom od fragmenata (zrna, oblutaka, drobeži) već postojećih (starijih) stijena (bilo kojeg podrijetla) ili fragmenata čvrstih produkata koji su se formirali tijekom procesa kemijskog trošenja (raspadanja) tih stijena. Fragmenti su zatim bili mehanički transportirani (preneseni) do mjesta njihove sedimentacije. Tipični primjeri klastičnih sedimentnih stijena su pješčenjak(sandstone), konglomerat (conglomerate), šejl (shale) ili vapnenac (koji se sastoji od čestica starijih, već postojećih, vapnenaca – limestone). Sinonim: fragmental rock. (2) v. pyroclastic rock. (3) v. bioclastic rock. (4) v. cataclastic rock. clastics – klastici, klastične stijene, v. clastic rock. clastic sediment – klastični (mehanički) sediment. Sediment formiran akumuliranjem fragmenata starijih (već postojećih) stijena ili minerala koji su bili transportirani kao pojedinačne čestice do mjesta njihove sedimentacije djelovanjem samo mehaničkih agensa (na primjer, djelatnošću vode, vjetra, leda, gravitacije). Primjeri klastičnih sedimenata su mulj (mud), pijesak (sand), glina (clay) i šljunak (gravel). Sinonim: mechanical sediment; v. detrital sediment. clastic sedimentary rock – klastična (razdrobljena)sedimentna stijena, v. clastic rock.
158
C layer
clast support – klastna potpora. Sedimentna tekstura (tekstura sedimentnih ili taložnih stijena) u kojoj su veće čestice u međusobnom kontaktu; v. matrix support. clathrate – klatrat, plinski hidrat, v. gas hydrates. claw shrimps – konhostraka, v. conchostracans. clay – glina. (1) Fragment stijene ili minerala ili klastična čestica bilo kojeg sastava (često kristalni fragment minerala gline), veličine manje od zrna vrlo finog silta, koji imaju promjer manji od 4 mikrometra (1/256 mm ili 0,00016 inča). Ta veličina je približno gornja granica veličine čestica koje mogu posjedovati koloidna svojstva; v. coarse clay, medium clay, fine clay, very fine clay. (2) Rahli (nevezani), zemljasti i ekstremno finozrnasti prirodni sediment ili mekana sedimentna stijena (v. sedimentary rock) koji su pretežito sastavljeni (građeni) od koloidnih čestica ili čestica veličine gline i karakterzirani visokom plastičnošću i znatnim sadržajem minerala gline (v. clay mineral) – vodnih alumosilikata (kaolinita, monmorijonita, nontronita, haloazita, alofana i dr.) – pomiješanih s različitim primjesama (fino dispergiranim kvarcom, raspadnutim glinencem ili feldšpatom, karbonatima, željezovitom tvari i drugim primjesama). Kada je fino usitnjena i pomiješana s vodom glina formira plastičnu podatljivu (kalupljivu) masu, nakon isušivanja zadržava svoj oblik i postaje tvrda zagrijavanjem ili pečenjem. Neke gline su neplastične. Prema jednoj definiciji glina mora sadržavati više od 50% čestica veličine gline, a prema drugoj, minerali gline moraju činiti najmanje 25% ukupnog volumena. Klasifikacija glina se bazira na njihovoj uporabi (primjeni), podrijetlu (postanku), sastavu, mineralnim komponentama i boji. (3) Termin koji se obično primjenjuje za označavanje svakog mekanog, ljepljivog, finozrnastog taloga (sedimenta), poput ilovače ili kremenastog silta, i zemljastog materijala, osobito kada je vlažan (poput mulja ili gliba). (4) v. clay mineral. clay blocking – blokada (začepljenje) glinom. Tip oštećenja formacije (formation damage) koje nastaje kada voda niskog saliniteta ulazi u formaciju i uzrokuje istiskivanje minerala gline sa stijenki pora i njihovu disperziju, što uzrokuje blokadu pornih kanala i, kao posljedicu, smanjenje permeabilnosti formacije. clay colloid – glinoviti koloid. (1) Čestica gline promjera manjeg od 1 mikrometra (0,001 mm). (2) Koloidna tvar koja se sastoji od čestica veličine čestica gline (pelita). clay control – kontrola blokade pora glinom. Metoda koja se primjenjuje za izolaciju ili stabilizaciju minerala gline u formaciji usporavanjem kidanja kristalića minerala gline koje bi moglo uzrokovati tečenje gline kroz formaciju i čepljenje pornih kanala što može smanjiti ili eliminirati permeabilnost formacije. claycrete – glinena kora. Raspadnuti glinoviti materijal koji stvara sloj neposredno iznad temeljnih stijena (bedrock). clay drilling mud – glinovita bušaća isplaka, v. drilling mud, water-base drilling mud, oil-base drilling mud. C layer – sloj C. Seizmičko područje (sloj) Zemlje na dubini između 410 km i 1.000 km koje je ekvivalentno prijelaznoj zoni (v. transition zone, 1a) gornjeg plašta Zemlje (upper mantle). Sloj C je dio unutrašnjosti Zemlje u skladu s njenom klasifikacijom na slojeve od A do G; v. A layer, B layer, D layer, E layer, F layer, G layer.
clayey
clayey – glinovit. Koji obiluje glinom, sastoji se od gline, sadrži glinu ili nalikuje glini. Sinonim: argillaceous. clayey breccia – glinovita breča. Breča koja se sastoji najmanje od 80% fragmenata (odlomaka), 10% gline i manje od 10% drugog materijala. clayey reservoir rock – glinovita ležišna stijena, v. shaly formation. clayey sand – glinoviti pijesak. (1) Nekonsolidirani (necementirani) sediment (unconsolidated sediment) koji se sastoji od 50 do 90% pijeska i ima omjer silta (alevrita) i gline manji od 1:2. (2) Nekonsolidirani (necementirani) pijesak (unconsolidated sand) koji sadrži 40 do 75% pijeska, između 12,5 i 50% gline i od 0 do 20% silta (alevrita). clayey sandstone – glinoviti pješčenjak. (1) Konsolidirani (cementirani) glinoviti pijesak (v. clayey sand). (2) Pješčenjak koji sadrži više od 20% gline. clayey silt – glinoviti silt (alevrit). (1) Nekonsolidirani (necementirani) sediment koji sadrži 40 do 75% silta (alevrita), između 12,5 i 50% gline i od 0 do 2o% pijeska. (2) Nekonsolidirani (necementirani) sediment koji sadrži veću količinu čestica veličine čestica silta (alevrita) nego čestica veličine gline, više od 10% gline i manje od 10% grubljih čestica drugih komponenata (materijala). clay gravel – glinoviti šljunak. Šljunak koji sadrži finozrnasti silicij-dioksid i glinu, a kompakcijom (zbijanjem) formira gustu i tvrdu površinu. clay marl – glinoviti lapor. Bjeličasta kredasta (vapnenasta) glina; lapor u kojem prevladava glina. clay mineral – mineral gline. (1) Mineral iz kompleksne i slabo definirane grupe finokristalnih, metakoloidnih ili amorfnih vodnih silikata (uglavnom aluminija i katkada magnezija i željeza) s monoklinskom kristalnom rešetkom dvoslojnog ili troslojnog tipa, u kojoj ioni silicija i aluminija imaju tetraedarsku koordinaciju u odnosu na kisik i u kojoj ioni aluminija, dvovalentnog i trovalentnog željeza, magnezija, kroma, litija, mangana i drugih elemenata imaju oktaedarsku koordinaciju u odnosu na kisik ili hidroksil. Na površinama silikatnih slojeva mogu biti izmjenljivi kationi (kationi sposobni za izmjenu – obično kalcij i natrij, a katkada kalij, magnezij, vodik i aluminij) u količinama koje su određene viškom negativnog naboja unutar danog sloja. Minerali gline se uglavnom formiraju alteracijom ili trošenjem (raspadanjem) primarnih silikatnih minerala (kao što su glinenci ili feldšpati, pirokseni i amfiboli), a sreću se u sedimentima gline, tlima, šejlovima, zonama alteracije rudnih ležišta i drugim stijenama u obliku ljuskastih čestica ili gustih, pahuljičastih agregata različitih tipova. Za minerale gline su karakteristične čestice male veličine i sposobnost adsorpcije znatnih količina vode i iona na površinama čestica. Najčešći minerali gline pripadaju skupinama kaolina, monmorijonita i ilita. Sinonimi: clay, hydrosialite, sialite. (2) Svaka kristalna tvar u glinenoj frakciji tla ili sedimenta. clay mud – glinovita isplaka (bušaća isplaka), v. drilling mud, water-base drilling mud, oil-base drilling mud. clay pocket – glineni džep. Šupljina u stijeni ispunjena glinom. Također, masa gline u stijeni ili šljunku. clay rock – okamenjena glina. Stvrdnuta glina koja se sastoji od klastičnog (detritskog) glinovitog materijala formiranog uglavnom razlaganjem glinenaca (feldšpata). Stupanj (stanje) otvrdnuća gline je takav
159
clay yield
da se ona drobi pri svakoj obradi. Okamenjena glina nije pretrpjela kemijsku alteraciju niti metamorfozu. Sinonim: claystone (v.). clay shale – glinoviti šejl. (1) Konsolidirani (cementirani) sediment koji se sastoji od najviše 10% pijeska i ima omjer silt (alevrit)/glina manji od 1:2; škriljasta okamenjena glina, cjepljivi glinjak (klejston). (2) Šejl koji se sastoji uglavnom od glinovitog materijala i koji se u procesu trošenja (raspadanja) pretvorio u glinu. clay size – veličina (promjer) čestice gline. U sedimentologiji – termin koji označava čestice s promjerom manjim od 1/256 mm (0,00016 inča). clay slate, clayslate, clay-slate – glinoviti slejt (aspidni škriljavac). (1) Slabo metamorfozirani slejt (slejt niskog stupnja metamorfoze ili metamorfizma), u biti neizmijenjen, za razliku od više tinjčastih varijeteta koji graniče s filitima – osobito argilit (v. argillite) koji je pretrpio alteraciju manju od 50% i za koji je karakteristično postojanje lučenja, škriljavosti ili početne folijacije ili slabo metamorfozirana stijena, po prirodi srednja između šejla i slejta (aspidnog škriljavca). (2) Slejt (aspidni škriljavac) koji se formirao iz glinovite stijene (kao što je šejl), a ne iz vulkanskog pepela. Metamorfozirana glina za koju je karakteristično postojanje klivaža smicanja ili stlačivanja, što je razlikuje od tinjčastog slejta (mica slate). clay soil – glinovito tlo. Tlo koje sadrži visoki postotak finih čestica i koloidnih supstancija i uz vlagu postane viskozno i plastično, a kada je suho formira vrlo tvrde grude i grumenje – osobito tlo koje sadrži 40% ili veću količinu gline i do 45% pijeska ili 40% silta (alevrita). Termin se također rabi za tla koja sadrže 30% ili više gline. clay stabilizer – stabilizator (aditiv za stabilizaciju) gline. Aditiv za sprječavanje kidanja kristalića minerala gline koje može uzrokovati oštećenje (smanjenje permeabilnosti) formacije. claystone, clay stone – glinjak, klejston. (1) Stvrdnuta glina (indurated clay) s teksturom i sastavom šejla, ali bez njegove fine laminacije ili cjepivosti; masivni muljnjak ili madston (v. mudstone) u kojem sadržaj gline prevladava nad siltom (alevritom); necjepivi glinoviti šejl (v. clay shale). Prema definiciji drugih autora glinjak je – (a) slabo otvrdnuta sedimentna stijena čije čestične komponente (minerali gline i/ ili listići tinjca) imaju promjere manje od 0,001 mm, ili (b) vrlo finozrnasta i donekle masna sedimentna stijena s ljušturastim (školjkastim) lomom koja se sastoji uglavnom od glinovitog materijala. Sinonim: clay rock (v.). (2) Konkrecijska glina (concretionary clay) koja se nalazi u aluvijalnim sedimentima u obliku plosnatih okruglih pločica koje, različito spojene, stvaraju neobične forme. (3) Stari engleski termin za glinoviti vapnenac (argillaceous limestone). clay-supported fabric – sklop (građa) s glinovitom potporom. Sklop (građa) sedimentnih stijena (sedimenata) s većim sadržajem (količinom) čestica gline nego čestica veličine pijeska tako da one ne podupiru jedna drugu (kaže se da čestice «plutaju»); v. mudsupported fabric, particle-supported fabric. clay-water mud – glinovita isplaka (bušaća isplaka), v. drilling mud, water-base drilling mud, oil-base drilling mud. clay yield – isplačni prinos gline. U isplačnoj tehnologiji – količina (volumen u kubičnim metrima ili ba-
clean
relima) isplake određene viskoznosti koja se može dobiti (pripremiti) iz jedinične težine (na primjer, 1 tone) suhe gline. Specifikacija za bentonit zahtijeva prinos od 91,8 barela po toni. Budući da je bentonit reaktivan i da na njegovu hidrataciju utječe sastav vode, porast sadržaja soli (natrij-klorida) smanjuje njegov prinos (na primjer, morska voda saliniteta 50.000 ppm će smanjiti prinos više od 50%). Prinos bentonita će također biti manji ako se u vodi nalaze drugi kationi – kalcij, magnezij i kalij. Sinonim: yield; v. high-yield clay, low-yield clay. clean – (1) čist, neglinovit. U karotaži – termin za označavanje pješčenjaka i karbonata koji ne sadrže ili sadrže vrlo malu količinu gline ili šejla; v. dirty. (2) čistiti (očistiti) bušotinu, v. clean out. clean drilling – bušenje s ispiranjem. Bušenje sa cirkulacijom bušaće isplake. cleaned core – čista (ekstrahirana) jezgra. Jezgra iz koje je ekstrahiran slojni fluid otapalom (obično acetonom, kloroformom, etilen dekloridom, heksanom, tetrakloretilenom, trikloretilenom, toulenom, ksilenom), za razliku od jezgre u prirodnom stanju (v. native-state core) ili restaurirane jezgre (v. restored-state core); v. core, fresh core. clean gas – čisti (pročišćeni, očišćeni) plin. Prirodni plin iz kojeg su uklonjene čvrste čestice (na primjer, čestice prašine ili hrđe) filtrima. cleaning a well – čišćenje bušotine. Remontna operacija za uklanjanje taloga, vode, kamenca, parafina i drugog materijala iz bušotine. cleaning solution – otopina za čišćenje. Otopina kiseline koja se rabi za čišćenje (pranje) produktivne formacije u bušotini prije izvođenja operacija frakturiranja, cementacije ili obrade kiselinom. clean oil – čista (pročišćena, očišćena, suha) nafta. Sirova nafta iz koje je taloženjem uklonjen mulj (talog, čvrste čestice) i voda, odnosno sirova nafta koja sadrži dopuštenu količinu tih primjesa za transport naftovodima (dopušteni sadržaj mulja i vode se specificira ugovorom i obično iznosi najviše 1%). clean out – očistiti bušotinu. Ukloniti pijesak, kamenac, parafin ili druge taloge iz bušotine radi obnavljanja ili povećanja njene proizvodnje (produktivnosti). cleanout acid – kiselina za čišćenje bušotine. Smjesa solne kiseline i površinski aktivnih tvari (surfaktanata) koja cirkulira u bušotini radi uklanjanja nepoželjnog materijala iz njena kanala. cleanout bailer – žlica za čišćenje bušotine. U procesu užnog udarnog bušenja – naprava koja se spušta užetom u bušotinu i služi za uklanjanja fluida iz njena kanala. cleanout box – otvor rezervoara za čišćenje, v. cleanout door. cleanout costs – troškovi čišćenja bušotine. Izdaci za čišćenje bušotine radi održavanja njena kapaciteta proizvodnje (produktivnosti) ili uspostavljanja početnog kapaciteta. cleanout crew – ekipa za čišćenje bušotina. Remontna ekipa (brigada) za uklanjanje pijeska i parafina iz bušotina. cleanout door – otvor rezervoara za čišćenje. Otvor na boku rezervoara koji služi za čišćenje mulja (taloga) na dnu rezervoara. Sinonim: cleanout box. cleanout machine – uređaj za bušenje produktivne zone. Uređaj s obratnom (inverznom) cirkulacijom za
160
cleftstone
bušenje (reverse circulation drilling rig) produktivne zone nakon bušenja do dubine njene krovine postrojenjem za rotacijsko bušenje. cleanout string – kolona za bušenje cementa. Kolona bušaćih alatki sastavljena od 6 do 12 teških šipki i male bušaće šipke ili uzlazne cijevi s bušaćim dlijetom koja se primjenjuje za bušenje cementa iznad alatke za višestupanjsku cementaciju. cleanout tools – alatke za čišćenje bušotina. Žlice za grabljenje (bailers) i klipovi za klipovanje bušotina (swabs) koji se rabe za uklanjanje pijeska, kamenca, parafina ili drugih materijala što se nakupljaju u bušotini i smanjuju njenu proizvodnju (produktivnost). clean sandstone – (1) čisti (neglinoviti) pješčenjak. Relativno čisti ili dobro isprani pješčenjak s malom količinom matriksa – osobito arenit koji sadrži manje od 10% glinovitog matriksa ili ortokvarcit u kojem ima manje od 15% detritskog glinovitog matriksa. Mineralni cement (vezivo) ispunjava prostore između zrna i povezuje ih zajedno. Čisti pješčenjaci se obično talože fluidima niske gustoće; v. dirty sandstone. (2) v. clean, 1. cleanup trip – spuštanje cirkulacijske bušaće kolone. Spuštanje bušaće kolone (kolone bušaćih alatki, drillstring) u bušotinu jedino radi cirkuliranja bušaće isplake u njoj i čišćenja od krhotina i čestica probušenih stijena. clearance volume – mrtvi prostor. (1) Prostor između usisnog i tlačnog ventila dubinske pumpe s klipnim šipkama (downhole sucker-rod pump). Mjeri se pri hodu pumpe na dnu. (2) Prostor koji je preostao u cilindru kompresora (compressor cylindre) pri kraju tlačnog hoda. Mjeri se u kubičnim centimetrima ili inčima. clear gas – beskatranski plin. Plin bez katrana (smole), proizveden na postrojenjima za rasplinjavanje ugljena koji nastaje između zona karbonizacije i gazifikacije. Sastav beskatranskog plina se može regulirati u skladu s njegovom namjenom. cleavage – (1) kalavost, cjepljivost. U mineralogiji – sposobnost minerala (kristala minerala) da se cijepa (kala) duž oređenih kristalografskih ravnina (ploha, crystallographic planes) odražavajući tako njihovu kristalnu strukturu. Tipovi kalavosti minerala su dobili nazive u skladu s orijentacijom kalanja, na primjer prizmatska kalavost (prismatic cleavage). (2) klivaž. U strukturnoj geologiji – svojstvo ili sklonost stijene cijepanju duž sekundarnih pukotina ili duž drugih, prostorno bliskih, plošnih struktura ili tekstura koje su se formirale kao rezultat deformacija ili metamorfizma. Sinonim (zastarjeli): secondary cleavage; v. schistosity. cleavage face – ploha kalavosti. Glatka površina koja nastaje pri kalanju (cijepanju) minerala (kristala minerala). Može biti gotovo ravna (plosnata) kao, na primjer, u tinjcima (liskunima); v. cleavage, 1. cleavage fan – lepezasti klivaž, v. fan cleavage. cleavage fold – klivažna bora. Bora otkidanja (v. shear fold) u kojoj se otkidanje vrši duž ploha klivaža sekundarne folijacije. Sinonim: shear-cleavage fold. cleavage plane – ploha klivaža. Jedna od ploha duž koje stijena pokazuje sklonost cijepanju zbog postojanja strukture ili teksture klivaža. Plohe klivaža su paralelne ili sub-paralelne; v. cleavage, 2. cleftstone – pločasti kamen, v. flagstone.
cliff
cliff – (1) morska litica (hrid, klif), v. sea cliff. (2) strmina. U geomorfologiji – svaka visoka, vrlo strma do okomita ili obješena padina stijene koja je obično formirana erozijom, rjeđe rasjedanjem. cliff of displacement – rasjedna litica (strmina), v. fault scarp. clinkstone – fonolit, v. phonolite, 2. clinoamphibole – klinoamfibol, monoklinski amfibol. (1) Skupni naziv amfibola (amphiboles) koji kristaliziraju u monoklinskom sustavu; v. orthoamphibole. (2) Monoklinski mineral iz grupe amfibola (amphibole group), na primjer, rogovača (hornblende), kumingtonit (cummingtonite), grinerit (grunerite), tremolit (tremolite), aktinolit (actinolite), ribekit (riebeckite), glaukofan (glaucophane) i arfvedsonit (arfvedsonite); v. orthoamphibole. clinoaugite – klinoaugit, klinopiroksen, v. clinopyroxene. clinopyroxene – klinopiroksen, monopiroksen, monoklinski piroksen, klinoaugit. (1) Skupni naziv za piroksene ( pyroxenes) koji kristaliziraju u monoklinskom sustavu (singoniji) i katkada sadrže kalcij u znatnim količlinama i također (ali ne uvijek) aluminij i alkalije; v. orthopyroxene. (2) Svaki monoklinski mineral (mineral monoklinskog sustava) koji pripada skupini piroksena (pyroxene group), na primjer, diopsid (diopside), hedenbergit (hedenbergite), klinoenstatit (clinoenstatite), klinohipersten (clinohypersthene), klinoferosilit (clinoferrosilite), augit (augite), akmit (acmite), pižonit (pigeonite), spodumen (spodumene), žadeit (jadeite) i omfacit (omphacite). Sinonimi: clinoaugite, monopyroxene; v. orthopyroxene. clinounconformity, clinunconformity – klinodiskordancija. Zastarjeli sinonim termina kutna diskordancija (v. angular unconformity). close a well – zatvoriti bušotinu. Obustaviti (prekinuti) proizvodnju bušotine na bilo koji način. Napustiti bušotinu nakon vađenja pumpne opreme i zaštitne kolone. Sinonim: pull a well; v. abandon a well. closed bottomhole pressure – tlak na dnu zatvorene bušotine, statički tlak na dnu bušotine, v. shut-in bottomhole pressure. closed bottom pressure – tlak na dnu zatvorene bušotine, statički tlak na dnu bušotine, v. shut-in bottomhole pressure. closed combination–drive pool – zatvoreno ležište s kombiniranim režimom. Naftno ležište s kombiniranim (mješovitim) režimom iskorištavanja i ograničenom komunikacijom s vodonosnim bazenom napajanja (akviferom, aquifer) usljed rasjeda i/ili promjena facijesa. Sinonim: closed combination–drive reservoir. closed combination–drive reservoir – zatvoreno ležište s kombiniranim režimom, v. closed combination– drive pool. closed fault – zatvoreni rasjed. Rasjed čija oba krila nastavljaju kontakt jedno s drugim; v. open fault. closed fold – zatvorena (stisnuta) bora. Bora čija su krila tako jako stisnuta da su postala paralelna, a strukturne konturne linije na karti čine zatvorenu petlju. Također naziv svake bore koja nije otvorena. Sinonim: tight fold; v. open fold. closed fracture acidizing (CFA) – obrada zatvorenih pukotina kiselinom. U tehnologiji obrade slojeva kiselinom – novija metoda takve obrade slojeva. Injekti-
161
close-joints cleavage
rana kiselina struji kroz postojeće zatvorene pukotine u formaciji pri tlaku manjem od tlaka frakturiranja sloja, otapa velike kanale strujanja i formira žljebove ili kanale na površini pukotine. Nastali žljebovi ostaju otvoreni i tako osiguravaju dobar protočni kapacitet pukotine i u slučaju kada se ona zatvori. Obrada zatvorenih pukotina je razvijena zbog mnogih neuspješnih obrada pukotina kiselinom u karbonatnim ležištima metodom hidrauličkog frakturiranja slojeva i jetkanja (izjedanja) površine pukotina kiselinom; v. acidizing, fracture acidizing. closed gas lift – zatvoreni plinski lift (gaslift). Tip instalacije plinskog lifta (gaslift) u kojem je kolona uzlaznih cijevi (tubing) spuštena s dubinskom brtvenicom (pakerom, packer) i rabi se usisni ventil (zaklopac, standing valve), za razliku od tipa otvorenog i poluzatvorenog plinskog lifta. Sinonim: closed-installation gas lift; v. open gas lift, semiclosed gas lift. closed gas reservoir – zatvoreno (volumetrijsko) plinsko ležište, v. volumetric gas reservoir. closed in – zatvoren. Pojam koji označava da je proizvodna naftna ili plinska bušotina privremeno zatvorena, odnosno da je proizvodnja bušotine privremeno obustavljena. closed-in bottomhole pressure – tlak na dnu zatvorene bušotine, statički tlak na dnu bušotine, v. shut-in bottomhole pressure. closed-in bottom pressure – tlak na dnu zatvorene bušotine, statički tlak na dnu bušotine, v. shut-in bottomhole pressure. closed-in pressure – tlak u zatvorenoj bušotini, statički tlak, v. shut-in pressure. closed-in production – latentna proizvodnja, v. shut-in production. closed-installation gas lift – zatvoreni plinski lift (gaslift), v. closed gas lift. closed-in well – privremeno zatvorena bušotina, v. shutin well. closed pressure – (1) tlak u zatvorenoj bušotini, statički tlak, v. shut-in pressure. (2) ležišni tlak, slojni tlak, v. reservoir pressure. closed structure – zatvorena struktura. U geologiji – geološka struktura koja je, kada se prikaže na strukturnoj karti izolinijama (konturnim linijama), okružena s jednom ili više zatvorenih izolinija (kontura), na primjer, zatvorena antiklinala (closed anticline) ili zatvorena sinklinala (closed syncline), za razliku od otvorene strukture (v. open structure). closed system – zatvoreni sustav. (1) U geologiji – stanje u kojem se zamrzavanje tla zbiva bez ulaza dodatne količine podzemne vode; v. open system, 1. (2) U kemiji – kemijski sustav u kojem, tijekom razmatranog procesa, nema prijenosa tvari (materijala) ni u sustav niti iz sustava; v. open system, 2. (3) U termodinamici – sustav koji je izoliran tako da ne može izmjenjivati tvar ili energiju s okolinom i, prema tome, može postići stanje termodinamičke ravnoteže; v. closed system, 3. close fold – zatvorena bora. Bora s kutom između krila od 30 do 70 stupnjeva; v. open fold, 2; tight fold, 2. close-grained – gustozrnast. Termin koji označava stijenu (i njenu teksturu) karakteriziranu finim, gusto pakiranim česticama. close in – privremeno zatvoriti bušotinu, v. shut in, 1. close-joints cleavage – (1) klivaž klizanja. Zastarjeli si-
close-packed structure
nonim termina slip cleavage (v.). (2) pukotinski klivaž. Zastarjeli sinonim termina fracture cleavage (v). close-packed structure – gusto pakirana struktura, struktura gustog pakiranja. Struktura kristala (crystal structure) koja je karakterizirana najgušćim mogućim pakiranjem. Sastoji se od tri sloja atoma – prvog sloja u kojem je svaki atom okružen sa šest sličnih atoma, drugog sloja čiji atomi ulaze u šupljine (indentations) prvog sloja i trećeg sloja koji je ili ponavljanje prvog sloja ili sloj atoma u trećem položaju; v. open-packed structure. close packing – gusto pakiranje. Način rasporeda homogenih čvrstih kuglica koje su pakirane toliko gusto koliko je to moguće, tako da je poroznost minimalna. Primjeri su pakiranje plošno centrirane kubične rešetke (face-centered cubic lattice) ili gusto pakirana heksagonalna rešetka (close-packed hexagonal lattice); v. open packing, rhombohedral packing. close sand – gusti (kompaktni) pješčenjak. Vrlo finozrnasti pješčenjak, pješčenjak s prefinim i pregusto pakiranim zrnima da bi formirao dobro ležište ugljikovodika; v. tight sands. closing ratio – koeficijent zatvaranja čeljusti preventera. Omjer (odnos) tlaka u bušotini (kanalu bušotine) i radnog tlaka koji je potreban za zatvaranje čeljusti protuerupcijskog preventera (blowout preventer). closing unit – sklop za zatvaranje preventera. U tehnici bušenja – pumpe, ventili, vodovi, akumulatori i druga oprema koja se rabi na bušaćem postrojenju za aktiviranje protuerupcijskih preventera (blowout preventers). closing-unit pump – pumpa sklopa za zatvaranje preventera. U tehnici bušenja – pumpa za hidraulički fluid akumulatora (uređaja u kojem se nalazi pogonski fluid za zatvaranje protuerupcijskih uređaja) na bušaćem postrojenju. closure – (1) zatvorenje. U naftnoj geologiji – (a) Maksimalna površina ležišta koja može sadržavati ugljikovodike (naftu, plin), naziva se strukturno zatvorenje (structural closure) i obično se izražava u kvadratnim metrima (ili akrima ili, ako su strukture velike, u kvadratnim miljama). (b) Površina unutar konturne linije nulte debljine, naziva se arealno ili površinsko zatvorenje (areal closure). (c) Debljina ležišta od najniže točke zatvorenja do najviše točke zatvorenja unutar površine zatvorenja, naziva se vertikalno zatvorenje (vertical closure) ili visina zatvorenja (height of closure). U praksi se termin closure često primjenjuje ili na površinu ili na visinu. Rabi se u procjeni rezervi ugljikovodika u ležištu. (2) razlika između položaja ušća i dna bušotine. Razlika u relativnom položaju ušća i dna bušotine izražena u horizontalnoj udaljenosti i azimutima. closure pressure – tlak zatvaranja pukotine. Tlak koji drži pukotine u stijeni zatvorenim. cloud point – temperatura (točka) magljenja, maglište. Temperatura pri kojoj počinje kristalizacija ili izdvajanje parafina ili druge čvrste supstancije iz goriva i maziva hlađenjem. Svojstvo kvalitete goriva i maziva. Za sirovu naftu maglište je temperatura pri kojoj nafta prvi put poprima zamagljeni izgled, obično zbog formiranja čvrstih parafina. club mosses – likopodiji, crvotočine, v. lycopods. cluster – grm bušotina. Grupa eksploatacijskih bušotina izbušenih s jednog, zajedničkog mjesta.
162
coalbed (coal-bed) methane (CBM)
clymenids (Clymeniida) – klimenidi. Red izumrlih amonita (ammonoids). Karakterizirani su dorzalnim (leđnim), a ne ventralnim (trbušnim) položajem rubnog sifona (marginal siphuncle). Stratigrafska rasprostranjenost: gornji devon. cnidarians (Cnydaria) – knidarije, žarnjaci, meduze. Potkoljeno celenterata (mješinaca, coelenterates). Karakterizirani su uglavnom postojanjem žarnjaka (žarnih čahurica, nematocysts) i jednostavnom muskulaturom tijela. Svi poznati fosilni celenterati pripadaju potkoljenu knidarija. coagulation – koagulacija, flokulacija, pahuljičenje. Spajanje finih čestica tvari suspendiranih u vodi u čestice čija je masa dovoljno velika da se istaloži iz suspenzije. Proces koagulacije se često izvodi dodavanjem kemikalija (alauna, vapna). Sinonim: flocculation. coal – ugljen. Lako gorivi sediment (stijena) sastavljen od 50% i više (masenih) i od 70% i više (volumenskih) materijala koji sadržavaju ugljik (uključujući konstitucijsku vodu). Boje je smeđe ili crne. Ugljen je nastao akumulacijom i alteracijom drevne vegetacije u močvarama ili drugim vlažnim sredinama – razlaganjem bilja formirali su se slojevi treseta koji su zatim bili pokopani (na primjer, marinskim sedimentima pri podizanju nivoa mora ili spuštanju kopna) i transformirani u ugljen pod utjecajem povišenog tlaka i rezultirajuće više temperature. Glavni tipovi ugljena su drveni ugljeni (ugljeni nastali od biljnih ostataka – humic coals, woody coals) i sapropelni ugljeni (ugljeni nastali od alga, spora i fino razloženog biljnog materijala – sapropelic coals). S nastavljanjem procesa pougljenjivanja (coalification) pri visokim temperaturama i tlakovima dolazi do progresivne transformacije sedimenata – udjel ugljika u odnosu na kisik se povećava, hlapljive supstancije i voda se istiskuju iz sedimenta – a različiti stadiji tog procesa se nazivaju stupnjem pogljenjivanja (coal rank). Karakteristike ugljena koje se rabe u njihovoj klasifikaciji su vrste biljnih materijala, tip metamorfoze (metamorfizma) ili stupanj pougljenjivanja te raspon primjesa. Razlikuju se (od najnižeg stupnja pougljenjivanja prema najvišem): (a) smeđi ugljen ili lignit (mekan, s visokim sadržajem vlage – brown coal, lignite); (b) sub-bituminozni ugljen (subbituminous coal); (c) bituminozni ugljen (bituminous coal); (d) polubituminozni ugljen (semibituminous coal); (e) poluantracitni ugljen (semianthracite coal) i, (f ) antracitni ugljen (tvrd, crne boje, sadržaj ugljika između 92% i 98% – anthracite coal). Većina ležišta ugljena je bila formirana tijekom krede i perma te rane jure i tercijara. coal age – doba ugljena, v. age of coal. coalbed (coal-bed) gas – plin ugljenih slojeva, v. coalbed methane. coalbed (coal-bed) methane (CBM) – metan ugljenih slojeva. Prirodni plin (metan) u slojevima ugljena koji se formirao fizičkim i biokemijskim procesima tijekom pretvorbe biljnog materijala u ugljen (pougljenjivanja, coalification). Po sastavu je pretežito metan (80% do 99%), a glavne primjese su ugljik-dioksid i vodena para (sumpor-dioksid i sumporovodik nikada ne sadrži). Metanski plin je adsorbiran na površini ugljena i oslobađa se smanjenjem tlaka uzrokovanim bušenjem u slojevima ugljena. Sinonimi: coalbed gas, coal-seam gas.
coal equivalent
coal equivalent – ugljeni ekvivalent. Toplinska energija drugih vrsta goriva izražena u jedinicama mjerenja toplinske energije ugljena; v. tons coal equivalent, tons oil equivalent. coalescence – koalescencija, stapanje. Spajanje sitnih dispergiranih kapljica vode u nafti ili nafte u vodi (globula u emulziji) uzrokovano molekularnim privlačenjem u veće. Odvija se uz djelovanje reagencija, u posebnim filtrima – koalescerima ili u elektrostatičkom polju. Koalescencijom se emulzije nafte u vodi ili vode u nafti lakše gravitacijski separiraju. coalescer – (1) agens (sredstvo) za koalescenciju. Aditiv za izazivanje koalescencije, na primjer, koalescencije emulzija; v. coalescence. (2) uređaj za koalescenciju. Uređaj (posuda) s velikom površinom od močivog punila koja izaziva nastajanje kapljica tekućine iz plina ili tekućina koje se gravitacijski separiraju. coalescing-pack-type mist extractor – koalescentni uređaj za hvatanje raspršene nafte, v. coalescing-type mist extractor. coalescing-type mist extractor – koalescentni uređaj za hvatanje raspršene nafte, uređaj za hvatanje raspršene nafte s koalescirajućim punilom. Uređaj s koalescirajućim punilom u naftno-plinskim separatorima i uređajima za pročišćavanje plina (skruberima), za odvajanje (separaciju) i ekstrakciju raspršenih kapljica (magle) tekuće faze iz struje plina. Punila se izrađuju od Berlovih sedala, Raschigovih prstenaca, pletene žičane mreže i dr. Imaju veliku specifičnu površinu za skupljanje i koalescenciju (stapanje) raspršene kapljevine. Koalescencija se odvija kombiniranim djelovanjem sudaranja struje plina s pregradama, promjene smjera i brzine strujanja plina te centrifugalne sile. Sinonim: coalescing-pack-type mist extractor. coal gas – (1) kamenougljeni plin, plin kamenog ugljena. Sintetski plin (plinovito gorivo) dobiven rasplinjavanjem kamenog ili smeđeg ugljena; (2) polukoksni (polukokerijski) plin. Sintetski plin (plinovito gorivo) dobiveno polukoksiranjem kamenog ili smeđeg ugljena. coal gasification – rasplinjavanje ugljena. Proces dobivanja plinovitih ugljikovodika iz ugljena njegovim izgaranjem i djelovanjem vodene pare. Dobiveni plin se rabi kao gorivo ili u tehnološke svrhe. coalification – pougljenjivanje, pougljenje, v. coal. coal oil – ugljena nafta. Sintetsko tekuće gorivo (benzin, kerozin, plinsko ulje) dobiveno termičkom ili kemijskom preradom ugljena. coal-seam gas – plin ugljenih slojeva, v. coalbed methane. coal tar, coal-tar – katran kamenog ugljena. Katran dobiven pri visokotemperaturnoj karbonizaciji (high-temperature carbonization) i niskotemperaturnoj karbonizaciji (low-temperature carbonization) ugljena. Sadrži nekoliko stotina organskih spojeva, na primjer, ugljikovodična ulja (benzen, toluen, ksilen i viši homolozi), fenole (karbolna kiselina, krezoli, ksilenoli i viši homolozi) i baze (poput piridina, kinolina, pirola i njihovih derivata). coal water gas – ugljeni vodeni (dvojni) plin, dvoplin. Smjesa vodenog plina (water gas) i plina visokotemperaturne karbonizacije (high-temperature carbonization) ili niskotemperaturne karbonizacije (lowtemperature carbonization), odnosno koksiranja ili
163
coarse pebble
polukoksiranja, koja je dobivena jednom operacijom (jednim radnim ciklusom) tijekom potpunog rasplinjavanja kamenog ugljena ili lignita u generatorima posebne konstrukcije za tu svrhu. coarse – grub, krupan, grubozrnast, krupnozrnast. Koji se sastoji od relativno velikih (krupnih) čestica, na primjer, grubozrnasta pjeskovita ilovača (coarse sandy loam); v. coarse-grained. coarse clay – (1) grubozrnasta (krupnozrnasta) glina. Rahli (rastresiti) agregat gline koji se sastoji od krupnih glinovitih čestica; v. fine clay, medium clay, very fine clay. (2) krupna (gruba) glinovita čestica. Čestica gline promjera od 2 do 4 mikrometra (između 1/512 i 1/256 mm). coarse-grained – grubozrnast, krupnozrnast. (1) Termin za označavanje kristalinske stijene (crystalline rock) i njene teksture kada su mineralna zrna relativno velika, osobito termin koji označava eruptivnu (magmatsku) stijenu (igneous rock) čija zrna imaju srednji promjer veći od 5 mm (0,2 inča). Sinonim: phaneritic. (2) Termin za označavanje sedimenta (sediment) ili sedimentne stijene (sedimentary rock) i njihove teksture kada su pojedina njihova zrna toliko velika da se mogu vidjeti golim okom, osobito termin koji označava sediment ili sedimentnu stijenu čije čestice imaju srednji promjer veći od 2 mm (0,08 inča). Termin se rabi u relativnom smislu i predložene su različite granice veličina čestica; v. fine-grained. (3) Termin za označavanje tla (soil) u kojem prevladava šljunak i/ili pijesak. coarse gravel – grubi (krupni) šljunak. Šljunak s promjerom čestica od 19 mm do 76 mm (između 3/4 i 3 inča) – tehnički termin. coarsely crystalline – grubokristalan, krupnokristalan. Opisni termin teksture karbonatne sedimentne stijene (carbonate sedimentary rock) s kristalima promjera (ovisno o definicijama) od 0,25 mm do 1 mm ili promjera većeg od 0,2 mm ili promjera jednakog 4 mm; v. finely crystalline, medium crystalline, very coarsely crystalline, very finely crystalline. coarsening-upward cycles – ciklusi okrupnjavanja zrna prema gore. U sedimentologiji – ciklička sedimentacija u kojoj zbog progradacije ili povećanja energije vode svaki mlađi član ciklusa sadrži detritus sa zrnima sve većeg promjera (sa sve krupnijim zrnima); v. fining-upward cycles. coarsening-upward layer – sloj s okrupnjenim zrnima prema gore (s okrupnjavanjem zrna prema gore), v. coarsening-upward cycles, fining-upward cycles. coarsening-upward sandstone – pješčenjak s okrupnjenim zrnima prema gore (s okrupnjavanjem zrna prema gore), v. coarsening-upward cycles, coarseningupward sequence. coarsening-upward sequence – sekvencija s okrupnjenim zrnima prema gore (s okrupnjavanjem zrna prema gore). U sedimentologiji – vertikalna sedimentna sekvencija (sekvencija sedimentnih stijena) u kojoj je svaki mlađi član ili sedimentna jedinica zbog progradacije ili promjene uvjeta sedimentacije građen od detritusa sa zrnima sve većeg promjera (sa sve krupnijim zrnima). coarse pebble – gruba (krupna) valutica. Valutica (v. pebble) promjera između 16 i 32 mm (od 0,6 do 1,3 inča); v. fine pebble, medium pebble, very coarse pebble.
coarse sand
coarse sand – grubi (krupni, grubozrnasti, krupnozrnasti) pijesak. (1) Pijesak s promjerom čestica od 0,5 do 1 mm (od 500 do 1000 mikrometara); v. fine sand, medium sand, very coarse sand, very fine sand. (2) Rastresiti agregat koji se sastoji od grubih (krupnih) pješčanih čestica. (3) Tehnički termin za označavanje čestica pijeska promjera od 2 mm (čestice koje se zadržavaju na situ No. 10 po američkom standardu) do 4,76 mm (čestice koje prolaze kroz sito No. 10 po američkom standardu). coarse silt – grubi (krupni, grubozrnasti, krupnozrnasti) silt (alevrit). Silt (alevrit) s česticama promjera u rasponu od 1/32 do 1/16 mm (između 31 i 62 mikrometra) – u V. Britaniji su granice veličine čestica definirane od 1/20 i 1/10 mm. Termin također označava rastresiti agregat silta koji se sastoji od grubih (krupnih) čestica; v. fine silt, medium silt, very fine silt. coast – obala, obalni pojas. (1) Pojas kopna neodređene širine (katkada može biti mnogo kilometara) koji se proteže prema kopnu od linije oseke do prve velike promjene (pregiba) reljefa. (2) Dio teritorija koji leži uz obalu – uključujući cijelu obalnu ravnicu (v. coastal plain). coastal – obalni. Koji se odnosi na obalu, okružuje obalu ili je smješten na obali ili blizu nje, na primjer, obalne vode (coastal waters) ili obalna nizina (coastal lowland). coastal beach – žal, plaža. Žal (plaža) koji se proteže duž obale i građen je od dobro sortiranih sedimenata (uglavnom veličine pijeska). Karakterističan je za područja sa širokim šelfom. coastal energy – obalna energija. U geologiji – ukupna energija, uključujući energiju vjetra, valova, struja i plima, koja se ispoljava duž obalne zone. Za većinu obala je dominantna energija valova (v. wave energy). coastal onlap – transgresivno prekrivanje sedimenata, v. onlap, 1. coastal plain – obalna ravnica. (1) Niska, obično široka, ali katkada uska ravnica čiji se rub nalazi na obali oceana i čiji slojevi zaliježu ili horizontalno ili imaju vrlo blag nagib prema strani vode. Obalna ravnica je obično pojas nedavno progradiranog ili izdignutog morskog dna ili šelfa (na primjer, obalna ravnica jugoistočnog dijela SAD koja se proteže u duljini od 3.000 kilometara duž Atlantskog oceana i Meksičkog zaljeva). (2) U manje restriktivnoj uporabi termin obalna ravnica označava svako nizinsko područje okruženo morem ili oceanom koje ima blag nagib prema vodenoj strani i proteže se prema kopnu do najbližeg uzdignutog dijela. Može nastati akumuliranjem materijala (na primjer, duž jadranske obale sjeverne Italije). coast line – (1) obalna linija. (a) Linija koja čini granicu između kopna i vode (osobito vode mora ili oceana). (b) Opći termin kojim se opisuje karakter ili konfiguracija kopna duž obale (osobito pri opažanju s morske strane). Linija koja ocrtava široke zaljeve, ali presijeca uske zaljeve (rukavce) i ušća rijeka. (2) obalni pojas. Široka zona kopna i vode koja se proteže od obalne linije prema kopnu i moru do neodređene udaljenosti. coast plain – (1) obalna denudacijska ravnica. Denudacijska ravnica usječena valovima (zastarjeli termin). (2) nivo obale, obalni nivo. Baza erozije koja označava nivo mora do kojeg se kopno snižava pod djelovanjem subaeralne erozije (zastarjeli termin).
164
coccolith
Coast Range orogeny – pasadenska orogeneza, v. Pasadenan orogeny. coast shelf – obalni šelf, potopljena obalna ravnica, v. submerged coastal plain. coated grain – obavijeno zrno. Čestica sedimenta građena od koncentričnih slojeva karbonata kalcija koji su raspoređeni oko središnje jezgre, na primjer, oolit, pizolit ili zrno skeleta inkrustirano algama ili foraminiferama. coating – obloga, prevlaka. U tehnologiji antikorozivne zaštite cjevovoda – debeli sloj materijala, na primjer, bitumena, staklenog vlakna, papira ili plastike, koji obavija cjevovode radi njihove zaštite od korozije. Podvodni cjevovodi se oblažu cementom kako bi se smanjio uzgon. cobble – (1) oblutak, oblutica. (a) Fragment stijene veći od valutice (v. pebble), a manji od bloka (v. boulder) – promjera od 64 mm do 256 mm (od 2,5 do 10 inča; u V Britaniji promjer oblutka je od 60 do 200 mm) – nešto zaobljen ili oblikovan na drugi način abrazijom tijekom transportiranja. Oblutkom se naziva i sličan fragment stijene koji je zaobljen na mjestu postanka (in situ) trošenjem (raspadanjem) na površini zemlje ili nešto ispod nje, na primjer, oblutak ljuštenja (cobble of exfoliation) ili oblutak sferoidalnog trošenja (cobble of spheroidal weathering); v. large cobble, small cobble. (b) Fragment stijene ili minerala u tlu čiji je promjer između 20 i 200 mm – u SAD se termin primjenjuje na fragment tla s promjerom od 75 mm do 250 mm (3 do 10 inča). Sinonim: cobblestone. (c) Inženjersko-geološki termin za označavanje fragmenta s promjerom većim od 76 mm. (2) kamen pločanik, v. cobblestone. cobble conglomerate – krupnošljunčani konglomerat (valutičnjak). Konsolidirana (cementirana) stijena koja se sastoji uglavnom od oblutaka; v. cobble. cobble size – veličina oblutka (oblutice). Termin koji se rabi u sedimentologiji za označavanje oblutaka s promjerom većim od 64 mm (2,5 inča), ali manjim od 256 mm (10 inča). cobblestone – (1) kamen pločanik. Prirodno zaobljen i obično vodom obrađen kamen koji je prikladan za popločavanje (taracanje) i druge graditeljske primjene. Sinonimi: cobble, roundstone. (2) oblutak, oblutica. Oblutak u tlu; v. cobble, 1b. (3) krupnošljunčani konglomerat (valutičnjak). Konsolidirana (cementirana) sedimentna stijena koja se sastoji uglavnom od čestica veličine oblutka (cobble). Coblencian, Coblentzian, Coblenzian, Coblenzian stage – koblenc, coblentz, coblenz. Stratigrafski kat gornjeg dijela donjeg devona (upper Lower Devonian) u Europi – iznad žedina (Gedinnian), a ispod ajfela (Eifelian). Uključuje zigen (Siegenian) i ems (Emsian). coccolith – kokolit. (1) Opći termin koji se primjenjuje za označavanje različitih mikroskopskih vapnenih strukturnih elemenata ili pločica nalik dugmetu s mnogo različitih oblika, srednjeg promjera oko 3 mikrometra (iako neki imaju promjere i do 35 mikrometara) i izgrađenih (sastavljenih) od sićušnih kristala kalcita i aragonita koji čine vanjske skeletne ostatke kokolitofora (v. coccolithophore). Kokoliti su nađeni u kredi (krednoj stijeni) i dubokovodnim muljevima u umjerenim i tropskim zonama oceana i vjerojatno nisu bili široko rasprostranjeni prije jure. (2) Termin
coccolithophore
koji se slobodno primjenjuje za kokolitofor (v. coccolithophore). coccolithophore – kokolitofor. Predstavnik brojnih sićušnih, većinom marinskih planktonskih jednostaničnih algi (s dva biča i smeđim pigmentom) iz razreda Chrysophyceae. U nekim fazama životnog ciklusa kokolitofori su zatvoreni u vapnenom plaštu koji se sastoji od kokolita (v. coccolith). Kokolitofori su autotrofni i različito se klasificiraju – kao alge i kao protozoe. Sinonim: coccolithophorid. coccolithophorid – kokolitofor, v. coccolithophore. cockscomb pyrites – češljasta pakovina. Varijetet minerala markazita (v. marcasite) nalik na krijestu i u obliku dvojnog sraslaca. coefficient of acidity – koeficijent aciditeta, kisikov koeficijent, v. oxygen ratio. coefficient of discharge – koeficijent pražnjenja, v. discharge coefficient. coefficient of isobaric thermal expansion – koeficijent izobaričke termičke ekspanzije. Povećanje volumena fluida po stupnju porasta temperature pri konstantnom tlaku. To svojstvo tekućina se rijetko rabi budući da se ležišta ugljikovodika normalno iskorištavaju pri konstantnoj temperaturi. coefficient of isothermal compressibility – koeficijent izotermičke kompresibilnosti (stlačivosti), izotermički koeficijent kompresibilnosti (stlačivosti). Frakcijska promjena volumena fluida kada se mijenja tlak pri konstantnoj temperaturi. Sinonim: isothermal coefficient of compressibility. coefficient of isothermal compressibility of gas – koeficijent izotermičke kompresibilnosti (izotermički koeficijent kompresibilnosti) plina, v. gas compressibility. coefficient of isothermal compressibility of oil – koeficijent izotermičke kompresibilnosti (izotermički koeficijent kompresibilnosti) nafte, v. oil compressibility. coefficient of isothermal compressibility of water – koeficijent izotermičke kompresibilnosti (izotermički koeficijent kompresibilnosti) vode, v. water compressibility. coefficient of kinematic viscosity – kinematički koeficijent viskoznosti, kinematička (apsolutna) viskoznost, v. kinematic viscosity. coefficient of permeability – koeficijent permeabilnosti, hidraulička vodljivost, v. hydraulic conductivity. coefficient of reflection – koeficijent refleksije, v. reflection coefficient. coefficient of transmissibility – koeficijent hidrauličke provodnosti (transmisibilnosti), transmisivnost, v. transmissivity. coefficient of viscosity – dinamički koeficijent viskoznosti, apsolutna (dinamička, molekularna) viskoznost. Mjera otpora strujanja fluida. Omjer primijenjenog naprezanja smicanja i gradijenta brzine. Vrijednost tangencijalne sile po jedinici površine koja je potrebna za podržavanje jedinične relativne brzine između dviju paralelnih ravnina s jediničnom udaljenošću. Apsolutna viskoznost je obratno proporcionalna temperaturi. Sustavna (SI) mjerna jedinica je Pa-s, a izvansustavna (koja se vrlo često rabi u naftnoj praksi) jest poaz (poise), odnosno centipoaz (cp). Viskoznost je (zajedno s gustoćom) vrlo važno fizikalno svojstvo plinovitih i tekućih ugljikovodika koje se rabi za karakterizaciju čistih ugljikovodika i njihovih smjesa i ocjenu karakteri-
165
coiled tubing unit
stika strujanja u ležištu. Sinonimi. absolute viscosity, dynamic viscosity. coefficient of viscosity of crude oil – viskoznost sirove nafte, v. crude oil viscosity. coefficient of viscosity of gas – viskoznost plina, v. gas viscosity. coefficient of viscosity of natural gas – viskoznost prirodnog plina, v. gas viscosity. coefficient of viscosity of oil – viskoznost nafte, v. oil viscosity. coefficient of viscosity of oil-field waters – viskoznost voda naftnih i plinskih polja, v. water viscosity. coefficient of viscosity of water – viskoznost vode, v. water viscosity. coelacanth fishes – celakanti, v. coelacanths. coelacanths (Coelacanthini) – celakanti. Red krosopterigija (riba resoperki, crossopterygians). Uključuje latimerije, danas živuće pripadnike samo jednog roda (Latimeria). Stratigrafska rasprostranjenost: gornji devon-danas. Sinonim: coelacanth fishes. coelenterates (Coelenterata) – celenterati, mješinci. Koljeno beskralješnjaka (invertebrates). Višestanične pojedinačne ili kolonijske životinje. Karakterizirani su stijenkom tijela (body wall) koja je građena od dva sloja stanica (layers of cells), između kojih je srednji sloj mezoglej bez stanične strukture (structureless mesogloea), jednom jedinom tjelesnom šupljinom (body cavity) – gastrovaskularnom šupljinom ili celenteronom – sa samo jednim otvorom koji istodobno služi kao oralni (usni) i analni (izmetni) otvor (ingestion opening, egestion opening) te radijalnom i biradijalnom simetrijom (radial symmetry, biradial symmetry). Stratigrafska rasprostranjenost: pretkambrij (ili kambrij)-danas. COFCAW (combination of forward combustion and waterflooding) – kombinirano progresivno (kombinirano istostrujno) podzemno izgaranje nafte i zavodnjavanje, v. wet combustion. coherent rock – koherentna (vezana) stijena. Stijena (također i sediment) koja je konsolidirana (cementirana) ili stijena koju je teško razoriti. coiled tubing – savitljiva (namotana, kontinuirana) kolona uzlaznih cijevi (tubing). Dugačka, rastezljiva cijev od niskolegiranog ugljičnog čelika, malog promjera i visoke čvrstoće. Izrađuje se s više vanjskih promjera (uobičajeni vanjski promjer je 1¼ inča) i duljina (od 3.000 do 6.000 metara ili 10.000 do 20.000 stopa i više). Sinonimi: continuous tubing, endless tubing, v. coiled tubing unit. coiled tubing unit – uređaj sa savitljivom (namotanom, kontinuiranom) kolonom uzlaznih cijevi. Uređaj za servisne radove u bušotinama koji rabi kontinuiranu savitljivu (fleksibilnu) čeličnu kolonu uzlaznih cijevi (tubinga) malog promjera, namotanu na velikom, hidraulički pogonjenom bubnju koji je montiran na teretnom vozilu (kapacitet namatanja bubnja je do 5.000 metara/16.000 stopa tubinga s vanjskim promjerima od ¾ do 1¼ inča). Obično se primjenjuje za radove u proizvodnim bušotinama – čišćenje od pijeska i parafina, stimulacije i cementaciju, a mogu se također bušiti ograničeni intervali dubinskim hidrauličkim motorom. Savitljivi tubing nosi alatke za karotažu i perforiranje u orijentiranim (koso usmjerenim) i horizontalnim bušotinama. Oprema uređaja za rad sa savitljivim tubingom uključuje (uz bubanj
coincident demand
za namatanje i odmatanje tubinga) protuerupcijski sklop (blowout-preventer stack), cirkulacijski sustav za dušik, kiselinu ili druge fluide, injektorsku glavu s tarnim blokovima (za guranje tubinga u bušotinu i njegovo izvlačenje – tipična brzina je 18 do 30 m/ min ili 60 do 100 ft/min), lubrikator i hidrauličku dizalicu. Posada uređaja je obično dvočlana. Rad sa savitljivim tubingom je često operacija visokog rizika koji se povećava s porastom dubine bušotine i kuta smjera njena kanala, ali znatno smanjuje vrijeme operacije spuštanja u bušotinu i izvlačenja u usporedbi s krutom kolonom uzlaznih cijevi. Sinonim: continuous tubing unit, endless tubing unit, reeled pipe unit, v. coiled tubing. coincident demand – vršna ukupna potrošnja. Zbroj dviju ili više potrošnji (opterećenja) plina registriranih u istom utvrđenom periodu određivanja prosječne potrošnje (opterećenja). coke – koks. U procesu povećanja iscrpka nafte (EORprocesu) podzemnim izgaranjem nafte – netopljivi organski talog s malim sadržajem vodika koji nastaje termičkim krekiranjem i destilacijom nafte u ležištu tijekom njena podzemnog izgaranja. Nastali koks je gorivo za daljnje napredovanje fronte izgaranja nafte u ležištu; v. coking zone. coke formation zone – zona koksiranja, zona nastanka (stvaranja) koksa, v. coking zone. coke-oven gas – kokerijski (koksni) plin. Sintetski plin (plinovito gorivo) srednje toplinske vrijednosti dobiven kao sporedni produkt pri koksiranju ugljena. coking zone – zona koksiranja, zona nastanka (stvaranja) koksa. Područje (zona) naftnog ležišta u procesu suhog progresivnog podzemnog izgaranja nafte (varijanta termičke metode povećanja iscrpka nafte podzemnim izgaranjem – v. dry combustion, in-situ combustion, in-situ forward combustion) u kojem nastaje (odlaže se) teški rezidualni koks ili talog ugljika. Visoka temperatura u ležištu ispred fronte (zone) izgaranja uzrokuje vaporizaciju lakših frakcija slojne nafte, a teške frakcije koje nisu istisnute niti vaporizirane podvrgavaju se pirolizi (krekiranju). Nastali koks je gorivo za daljnje napredovanje fronte izgaranja nafte u ležištu. Sinonim: coke formation zone. cold lahar – hladni lahar (muljni tok). Tok hladnog vulkanskog materijala niz padinu vulkana uzrokovan jakim kišama ili odronjavanjem nestabilnih dijelova vulkana. Sinonim: cold mudflow; v. hot lahar. cold loess – hladni les (prapor). Periglacijalni les ili prapor (periglacial loess) koji je nastao iz fluvioglacijalnog (vodno-ledenjačkog) sedimenta (glacial outwash) i formirao vijence ili girlande (garlands) oko pleistocenskih ledenih (ledenjačkih) pokrova (ice sheets); v. warm loess. cold mudflow – hladni muljni tok (lahar), v. cold lahar. cold spring – hladni izvor vode. Izvor vode čija je temperatura znatno niža od prosječne godišnje temperature atmosfere (zraka) na danom području. Termin također označava (s nepreporučljivom uporabom) svaki netermalni izvor (v. nonthermal spring) u području s termalnim izvorima (v. thermal spring). cold stacking – hladno skladištenje bušaćeg postrojenja. Uskladištenje bušaćeg postrojenja (uređaja) na neodređeno vrijeme, za razliku od toplog skladištenja (v. warm stacking).
166
collar pipe
cold-water displacement – istiskivanje nafte hladnom vodom, zavodnjavanje naftnih ležišta, v. waterflood. cold-water drive (of oil) – istiskivanje nafte hladnom vodom, zavodnjavanje naftnih ležišta, v. waterflood. cold-water flood (flooding) – istiskivanje nafte hladnom vodom, zavodnjavanje naftnih ležišta, v. waterflood. cold-waterflood zone – zona hladnog zavodnjavanja. Područje (zona) naftnog ležišta u procesu istiskivanja nafte vodenom parom (termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR metoda) u kojem se istiskivanje odvija vodom čija je temperatura bliska ležišnoj; v. steamflood. coleoids (Coleoidea, Dibranchiata, Endocochlia) – koleoidi, dibranhijati, endokohlije, dvoškržnjaci. Podrazred cefalopoda (glavonožaca, cephalopods). Nazivaju se dibranhijatima ili dvoškržnjacima jer imaju samo jedan par škrga, a endokohlijama zbog unutarnjeg skeleta. Imaju mišićav plašt (muscular mantle), unutarnju ljušturu (internal shell), peraje (fins), vrećicu sa crnilom (ink bag), kromatofore (chromatophores), krakove s prianjaljkama (suction cups), lijevak (funnel) i krupne oči (cameralike eyes). Stratigrafska rasprostranjenost: donji karbon-danas. Sinonimi: dibranchiate cephalopods, dibranchiates, endocochlians. collapse breccia – kolapsna breča. Breča formirana urušavanjem stijena (collapse of rocks) koje su zalijegale iznad neke šupljine, na primjer urušavanjem stropa spilje ili krovine stijena iznad intruzije. Primjer kolapsne breče je breča otapanja (v. solution breccia). Sinonim: founder breccia. collapse pressure – tlak gnječenja (ugnječenja). Vanjski tlak koji uzrokuje permanentnu deformaciju bušaće šipke ili zaštitne cijevi, a pojavljuje se zbog razlike tlakova unutar i izvan šipke (cijevi). collapse sinkhole – vrtača (ponikva) urušavanja. Tip vrtače (ponikve, dolca) koja se formirala urušavanjem ispod zaliježuće spilje; v. solution sinkhole. collapse structure – kolapsna struktura, struktura urušavanja. Svaka struktura stijene koja se pojavljuje nakon gubitka potpore i nakon toga urušavanja pod djelovanjem gravitacijske sile, na primjer, pri gravitacijskom klizanju materijala na krilima bore, zbog otapanja soli (koje je uzrokovalo urušavanje pokrovnih stijena u solnim bazenima, pri nastanku lijevaka urušavanja ili pri urušavanjima u rudnička okna. collar – (1) spojnica (kolčak) cijevi. Kratki metalni cilindar koji je zavarivanjem ili navojem pričvršćen za kraj cijevi, na primjer, bušaće šipke (drillpipe) ili zaštitne cijevi (casing), i služi za njihovo međusobno spajanje. Ima ili unutarnji (ženski) navoj (box end) ili vanjski (muški) navoj (pin end). Kolčak koji se primjenjuje za zaštitne cijevi u operacijama cementacije bušotina ima zaustavni prsten za cementacijske čepove (baffle collar) ili protupovratni ventil (float collar) te za diferencijalno ili automatsko punjenje zaštitne kolone (differential fill-up collar, automatic fill-up collar). Sinonimi: coupling (v.), tool joint (v.). (2) teška šipka, v. drill collar. collar locator – lokator (detektor) kolčaka zaštitnih cijevi (zaštitne kolone), v. casing-collar locator. collar log – karotažni dijagram (dijagram lokatora) kolčaka kolone zaštitnih cijevi, v. casing-collar log. collar pipe – teška šipka, v. drill collar.
collecting system
collecting system – sabirni sustav. U procesu proizvodnje nafte i plina – cijevi, pumpe, ventili i rezervoari koji se rabe za transport i regulaciju protjecanja (strujanja) nafte i/ili plina od bušotine do cjevovoda ili glavnih skladišnih rezervoara. collector pipe – kolektorska (sabirna) cijev. Cijev s rupicama ili prorezima blizu vrha koalescencijske sekcije uređaja za obradu nafte (tritera) za odvođenje obrađene nafte. color index – indeks boje. U petrologiji, osobito u klasifikaciji eruptivnih (magmatskih) stijena (igneous rocks) – broj koji pokazuje postotni sadržaj (volumenski) obojenih (tj. mafitskih) minerala. Na bazi indeksa boje stijene se mogu podijeliti na leukokratne (leucocratic, indeks boje od 0 do 30), mezokratne (mesocratic, indeks boje od 30 do 60) i melanokratne (melanocratic, indeks boje od 60 do 100). Sinonim: color ratio. color ratio – indeks boje, v. color index. column – (1) geološki (stratigrafski) stup (stupac), v. geologic column. (2) kolona, toranj, v. tower, 2. columnar jointing – stupasto (prizmatsko) lučenje. Lučenje u obliku paralelnih prizmatičnih stupova poligonalnog presjeka u bazaltnim lavama i katkada u drugim ekstruzivnim (efuzivnim) i intruzivnim stijenama. Formira se zbog kontrakcije (stezanja) tijekom hlađenja (skrućivanja). Sinonimi: columnar structure, prismatic jointing, prismatic structure. columnar section – stupasti presjek (profil). U geologiji – vertikalni presjek (profil) sekvencije litostratigrafske jedinice (stupac stijena) koja zaliježe na danom području ili specifičnom lokalitetu. Debljine se crtaju u mjerilu, a litologija se prikazuje standardnim ili konvencionalnim simbolima i obično se dopunjuje kratkim opisom (napomenama) u kojem se navodi starost, klasifikacija stijena, sadržaj fosila i drugo; v. geologic column. columnar structure – (1) stupasta (stupičasta, štapićasta) struktura. (a) Agregat prizmatski izduljenih kristala minerala koji su stupasto i gotovo paralelno raspoređeni. (b) Primarna struktura sedimentnih stijena koja se sreće u nekim vapnenačkim šejlovima ili glinovitim vapnencima – sastoji se od stupića (promjera od 9 cm do 14 cm i duljine od 1 m do 1,4 m) koji su okomiti na slojevitost i ovalnog su ili poligonalnog presjeka. (2) stupasto (prizmatsko) lučenje, v. columnar jointing. column chromatography – kolonska kromatografija, kromatografija u stupcu. Kromatografska metoda razdvajanja (separacije) komponenata uzorka (u obliku plinovite ili tekuće smjese) u kojoj se rabi staklena kolona ispunjena odgovarajućim supstancijama, na primjer, aktivnim praškastim silicij-dioksidom ili aluminij-oksidom, a tekuća faza je otapalo poput pentana, heptana, toluena, benzena ili metanola. Razdvajanje smjese uzorka na pojedine komponente se vrši prema njihovoj različitoj pokretljivosti u koloni. Kolonska kromatografija se primjenjuje za razdvajanje sirove nafte i ekstrakata iz sedimentnih stijena u komponente. Sinonim: liquid-solid chromatography. column of mud – stupac isplake, v. mud column. column of oil – naftni stupac, v. oil column. comagmatic region – petrografska provincija, v. petrographic province. comagmatic rocks – komagmatske (konsangvine, krvno
167
combination drive
srodne) stijene. Eruptivne (magmatske) stijene (igneous rocks) ili područja njihove rasprostranjenosti koje imaju zajednički skup kemijskih, mineraloških i strukturnih karakteristika što, prema tome, svjedoči o njihovu postanku iz zajedničke matične (izvorne) magme. Sinonim: consanguineous rocks. Comanchean, Comanchian – komanč, comanche. (1) Stratigrafska serija donje krede (Lower Creatceous) i gornje krede (Upper Creatceous) po provincijskoj skali u Sjevernoj Americi – iznad serije koahuil (Coahuilan), a ispod serije galf (Gulfian). (2) Zastarjeli termin primjenjivan za označavanje perioda (ili sistema stijena) između jure (Jurassic) i krede (Cretaceous). combination collar – kombinirani kolčak cijevi. Cilindar koji se primjenjuje za spajanje cijevi koje na jednom kraju imaju desni navoj (right-handed thread), a na drugom kraju lijevi navoj (left-handed thread). combination drilling contract – kombinirani ugovor o bušenju. Tip ugovora o bušenju (v. drilling contract) koji je: (a) kombinacija ugovora o bušenju tipa »ključ u ruke« (v. turnkey drilling contract) do određene dubine bušotine i ugovora po danu bušenja (ugovora o bušenju na bazi dnevnog plaćanja – v. daywork drilling contract) do njene konačne dubine. Takav slučaj se može pojaviti kada bušaći poduzetnik nije sklon preuzeti rizik bušenja intervala kanala bušotine ili kada operator želi sustav »ključ u ruke«, ali nije sklon platiti troškove tog sustava za cijelu bušotinu. Kombinirani ugovor o bušenju tog tipa je, prema tome, kompromis kojim se rizik prebacuje i na poduzetnika i na operatora; (b) kombinacija ugovora o bušenju tipa ugovora po metru bušenja (v. footage drilling contract) i ugovora na dnevnoj bazi (daywork drilling contract). Operator može platiti izbušene metre do određene dubine bušotine i zatim plaćati dnevno za daljnje bušenje. Uobičajenom klauzulom se utvrđuje tarifa za nerad bušaćeg postrojenja koju plaća bušaći poduzetnik za dane kada je postrojenje na lokaciji ali ne buši (takva situacija može nastati kada poduzetnik čeka na dopuštenje operatora za početak ispitivanja (testiranja) bušotine ili na dolazak potrebne opreme i materijala ili zbog neprohodnosti putova. combination drilling rig – kombinirano bušaće postrojenje (uređaj), postrojenje (uređaj) za kombinirano (rotacijsko-užno udarno) bušenje, v. combination rig. combination drive – mješoviti (kombinirani) režim. Kombinacija dvaju ili više pojedinačnih režima iskorištavanja naftnih ležišta (otopljenog plina, plinske kape, vodotlačnog ili gravitacijskog) koji sudjeluju znatnim udjelom u proizvodnji nafte (ako je samo jedan režim dominantan, tada nije riječ o mješovitom režimu). Uobičajeni primjer kombiniranog režima je naftno ležište s režimom primarne plinske kape i aktivnim vodotlačnim režimom. Utjecaj pojedinog režima se mijenja tijekom životnog vijeka ležišta. U nekim ležištima tijekom proizvodnje mogu slijedom djelovati režimi otopljenog plina, gravitacijskog dreniranja i vodotlačni ili dva različita režima mogu djelovati istovremeno, na primjer, vodotlačni režim i režim plinske kape. Karakteristike proizvodnje iz ležišta s mješovitim režimom će ovisiti o dominantnom režimu – ako je, na primjer, početna plinska kapa ležišta mala i djelovanje vodotlačnog režima slabo, ponašanje ležišta će biti slično režimu otopljenog plina (brzi pad ležišnog tlaka i porast plinskog
combination-drive oil reservoir
faktora), dok u ležištu s velikom plinskom kapom i intenzivnim djelovanjem vodotlačnog režima pad tlaka može biti vrlo malen, sa stabilnim porastom plinskih i vodo-naftnih faktora. Konačan iscrpak nafte, prema tome, može biti visok ili nizak, ovisno o dominantnom režimu, odnosno o tipu istiskivanja nafte – ako je dominantnije djelovanje istiskivajućih mehanizama (ekspanzija plinske kape, vodotlačni režim), iscrpak će biti relativno visok, a kod prevladavajućeg djelovanja mehanizma iscrpljivanja ležišne energije (režim otopljenog plina) relativno nizak. Konačan iscrpak nafte iz ležišta s mješovitim režimom se često može povećati tako da se umanji utjecaj relativno nedjelotvornog režima iscrpljivanja regulacijom tempa proizvodnje nafte ili injektiranjem fluida u ležište. Prema tome, utvrđivanje tipa režima iskorištavanja ležišta je primarni zadatak specijalista razrade. Sinonim: mixed drive; v. natural drive, natural drive mechanisms, gas-cap drive, solution-gas drive, water drive. combination-drive oil reservoir – naftno ležište s mješovitim (kombiniranim) režimom, v. combination drive. combination-drive reservoir – ležište s mješovitim (kombiniranim) režimom, v. combination drive. combination gas – masni (bogati, mokri, vlažni) prirodni plin, v. wet natural gas, 1. combination gas-lift valve – kombinirani ventil plinskog lifta. Ventil (zaklopac) plinskog lifta koji se otvara reagirajući na porast tlaka fluida a zatvara reagirajući na tlak u koloni zaštitnih cijevi (casing) ili uzlaznih cijevi (tubing). Sinonim: fluid-open pressureclosed gas-lift valve. combination logging tool – kombinirana karotažna alatka. Sklop od nekoliko karotažnih alatki (logging tools) kojima se može napraviti više mjerenja tijekom jednog spuštanja u bušotinu. combination of forward combustion and waterflood (waterflooding), COFCAW – kombinirano progresivno (kombinirano istostrujno) podzemno izgaranje nafte i zavodnjavanje, v. wet combustion. combination outfit – kombinirano bušaće postrojenje (uređaj), postrojenje (uređaj) za kombinirano (rotacijsko-užno udarno) bušenje, v. combination rig. combination plant – kombinirano (kompresijsko-adsorpcijsko) postrojenje. Postrojenje za uklanjanje tekućih (kapljivih) ugljikovodika iz prirodnog plina kombiniranim (kompresijsko-adsorpcijskim) postupkom; v. gas plant. combination rig – kombinirano bušaće postrojenje (uređaj), postrojenje (uređaj) za kombinirano (rotacijskoužno udarno) bušenje. Bušaće postrojenje (uređaj, garnitura) s opremom za rotacijsko bušenje (rotary drilling equipment) i užno udarno bušenje (cable-tool drilling equipment). Udarnim bušenjem se buše tvrde stijene (čert, vapnenac) i također se mogu bušiti ležišne stijene kako bi se umanjilo oštećenje formacije, a rotacijskim mekane stijene (pješčenjak, šejl). Kombinirano bušaće postrojenje se također može rabiti kao remontno (workover rig). Sinonimi: combination drilling rig, combination outfit. combination string – (1) kombinirana kolona cijevi. Kolona cijevi sastavljena od manjih sekcija cijevi s više različitih promjera. (2) kombinirana (mješovita) zaštitna kolona (kolona zaštitnih cijevi). Kolona zaštit-
168
combustion-tube test
nih cijevi (casing) sastavljena od cijevi različite vlačne čvrstoće (tensile strength), čvrstoće gnječenja (collapse strength) i unutarnje čvrstoće pri granici tečenja (internal yield strength). U dubokim bušotinama visoka vlačna čvrstoća je nužna blizu vrha bušotine, a visoka čvrstoća gnječenja i unutarnja čvrstoća pri granici tečenja blizu dna bušotine. Sinonimi: graded string, mixed string. combination trap – kombinirana zamka. U geologiji – tip geološke zamke za ugljikovodike (naftu, plin) koja ima i strukturne i stratigrafske elemente (tip zamke s karakteristikama i strukturne i stratigrafske zamke). Strukturni elementi su formirani deformacijama ležišne stijene (rasjedanjem, nabiranjem), a stratigrafski elementi sedimentacijom ili erozijom ležišne stijene. Primjer kombinirane geološke zamke je monoklinala koja gubi poroznost i permeabilnost u smjeru uspona sloja – monoklinala je strukturna karakteristika (obilježje) zamke, a promjena svojstava ležišne stijene daje zamci stratigrafsku karakteristiku; v. hydrocarbon trap, stratigraphic trap, structural trap. combination well – spojeni zdenac (bunar). Otvoreni zdenac ili bunar (v. open well) koji je povezan s jednim ili s nekoliko drugih zdenaca (bunara). combustible gas – gorivi plin. Plin koji gori, plin čija je oksidacija praćena stvaranjem plamena – plinoviti ugljikovodici, ugljik-monoksid, vodik i njihove smjese. Sinonim: fuel gas. combustible shale – gorivni (naftni, uljni) škriljavac, pirošist. Škriljavac koji sadrži kerogen, obično 10% po masi. Sinonim: black shale. combustion drive – istiskivanje nafte podzemnim izgaranjem, v. in-situ combustion. combustion front – fronta izgaranja nafte. Usko područje naftnog ležišta između zone izgorjele nafte (v. burned zone) i zone izgaranja nafte (v. combustion zone) u procesu podzemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR-metoda). Napredovanje fronte je uvjetovano izgaranjem (količinom) istaloženog koksa u ležištu, a brzina napredovanja se kreće od 7 do 30 cm/dan. Sinonimi: burn front, burning front, fire front, flame front, v. in-situ combustion. combustion index – indeks izgaranja, omjer CO/ CO2, v. CO to CO2 ratio. combustion tube – cijev za izgaranje. Uređaj za izvođenje laboratorijskog pokusnog podzemnog izgaranja nafte. Sastoji se od kraće ili dulje izolirane čelične cijevi (duljine, na primjer, 1 do 2 metra i promjera 15 do 25 cm) koja je ispunjena smjesom pijeska ležišne stijene, naftom i vodom. Cijev je smještena unutar visokotlačnog plašta (s tlakom od 70 do 140 bar), a prstenasti prostor između nje i plašta je ispunjen plinom. Sinonim: burn tube, laboratory combustion tube; v. combustion-tube test. combustion-tube test – ispitivanje u cijevi za izgaranje. Laboratorijsko ispitivanje (pokus) procesa podzemnog izgaranja nafte (termička metoda povećanja iscrpka nafte/EOR-metoda – v. in-situ combustion). Nakon zapaljenja nafte u cijevi, u nju se injektira zrak za podržavanje fronte izgaranja. Cijev za izgaranje može biti u vodoravnom položaju (da se izbjegne utjecaj gravitacijske segregacije fluida) ili u okomitom (u tom slučaju zrak se injektira na vrhu a produkti izlaze na dnu cijevi za izgaranje). Proizvedena nafta
combustion zone
i voda se odvajaju i mjeri se njihov volumen. Plinoviti produkti izgaranja se kontinuirano mjere i analiziraju. Sinonim: burn-tube test, v. combustion tube. combustion zone – zona izgaranja nafte. Područje (zona) naftnog ležišta u kojem se odvija izgaranje nafte u procesu suhog i vlažnog podzemnog izgaranja nafte (varijante termičke metode povećanja iscrpka nafte/EOR-metode – v. dry combustion, in-situ combustion, wet combustion). U reakcijama izgaranja sudjeluju ugljikovodici, koks istaložen na površini stijene i kisik. Temperatura u zoni izgaranja je vrlo visoka (300 do 650 °C). commencement of drilling – početak bušenja. Prva operacija na lokaciji bušenja prije izrade bušotine. Može započeti zemljanim radovima, radovima na vodnoj bušotini za opskrbu bušaćeg postrojenja ili montažom bušaćeg postrojenja. commercial accumulation – komercijalno ležište, v. commercial deposit. commercial butane – komercijalni (trgovački) butan. Produkt prirodnog plina, smjesa prirodnog plina koja se sastoji uglavnom od butana i/ili butena (butilena). Komercijalni butan ima tlak pare manji od 4,83 bar (70 psig) pri temperaturi 37,8 °C (100 °F) i najmanje 95% smjese mora ispariti pri temperaturi od 1,1 °C (34 °C) prema definiciji američke Asocijacije prerađivača prirodnog plina (Natural Gas Processors Association). commercial clays – komercijalne (trgovačke) gline. Gline koje se prodaju za pripremu (izradu) bušaće isplake (drilling mud), za razliku od prirodnih glina (natural clays). Primjeri komercijalne gline su atapulgit (attapulgite) i bentonit iz Wyominga (Wyoming bentonite). commercial deposit – komercijalno ležište. Naftno i/ ili plinsko ležište koje sadržava rezerve dovoljne za proizvodnju u rentabilnim količinama. Proizvodnja nafte i/ili plina treba: (a) vratiti troškove bušenja i proizvodnog opremanja bušotina, pokriti troškove eksploatacije (proizvodnje bušotina) i osigurati profit, ili (b) pokriti troškove eksploatacije (proizvodnje bušotina) i osigurati profit. commercial field – komercijalno polje. Naftno ili plinsko polje koje osigurava prihvatljivu stopu povrata investicija. Kriterij rentabilnosti nekog polja se ranije temeljio na tehničkim kriterijima, ali se danas sve više rabi kriterij stope povrata investicija; v. commercial deposit. commercial natural gas – komercijalni prirodni plin. Metan i etan koji su preostali u prirodnom plinu nakon izdvajanje propana i butana. commercial producer – komercijalna proizvodna bušotina, v. commercial well. commercial production – komercijalna proizvodnja. Proizvodnja nafte i/ili plina u količini koja je dovoljna za ostvarivanje profita nakon podmirenja troškova eksploatacije. commercial propane – komercijalni (trgovački) propan. Produkt prirodnog plina, smjesa prirodnog plina koja sadrži najmanje 95% propana i/ili propena (propilena). Komercijalni propan ima tlak pare manji od 14,84 bar (215 psig) pri temperaturi 37,8 °C (100 °F) prema definiciji američke Asocijacije prerađivača prirodnog plina (Natural Gas Processors Association). Također mora biti podvrgnut testovima za sadržaj
169
common-depth-point shooting
sumpora i korozivnih spojeva, suhoću i ostatak nakon evaporacije. commercial quantities – komercijalne (isplative) količine proizvodnje, v. paying quantities. commercial quantity – komercijalna količina. (1) Proizvodnja nafte ili plina koja je isplativa, koja ekonomski opravdava nastavak njihove proizvodnje. Sinonim: paying quantity. (2) Ležište nafte ili plina s količinom ugljikovodika koja osigurava njihovu profitabilnu razradu i proizvodnju. commercial reserves – komercijalne (rentabilne) rezerve. Količina (volumen) nafte ili plina koja je pridobiva (može se proizvesti) uz prihvatljivu profitabilnost. commercial rock gas – komercijalni prirodni plin, v. natural gas. commercial well – komercijalna bušotina. Naftna ili plinska bušotina koja je sposobna proizvoditi komercijalne količine (s profitabilnim kapacitetom proizvodnje) i čija je proizvodnja dovoljno velika: (a) za eventualni povrat troškova bušenja i proizvodnog opremanja bušotine, pokrivanje troškova eksploatacije (proizvodnje bušotine) i osiguranje profita ili, rjeđe, (b) za pokrivanje troškova eksploatacije (proizvodnje bušotine) i osiguranje profita. Bušotina s profitabilnim kapacitetom proizvodnje, bušotina koja je sposobna profitabilno proizvoditi naftu ili plin. Sinonim: commercial producer, paying well; v. noncommercial well, marginal well, stripper well. commingle – miješati proizvedene fluide. Miješati fluide proizvedene iz nekoliko izvora – iz raznih bušotina ili iz različitih ležišta u istoj bušotini. commingled production – miješana proizvodnja bušotine. Proizvodnja iz dviju produktivnih zona u istoj bušotini; v. commingled well. commingled well – bušotina s miješanom proizvodnjom. Bušotina koja proizvodi iz dva ili više različitih ležišta. Nafta i plin se miješaju strujeći na površinu kroz jednu kolonu uzlaznih cijevi (tubing), za razliku od višezonski (višeslojno) opremljene bušotine (multiple completion well) u kojoj nema miješanja nafte ili plina proizvedenih iz različitih ležišta budući da ti fluidi struje na površinu kroz zasebne kolone uzlaznih cijevi i skladište se u zasebnim rezervoarima. commingling – miješanje proizvedenih fluida. Miješanje proizvodnje nafte s nekoliko ležišta/polja zajedničkim transportom (transportom jednim priključnim naftovodom) do skladišnih rezervoara. commodity value of natural gas – robna vrijednost prirodnog plina. Vrijednost prirodnog plina izračunana s njegovom usporedbom s konkurentnim izvorima energije. common depth point, common-depth-point (CDP) – zajednička dubinska točka. U seizmičkoj prospekciji – dubinska točka (v. depth point) od koje se refleksi seizmičkih valova registriraju na različitim udaljenostima na nekoliko profila. Prema nekim izvorima, termin common depth point nije najsretniji budući da u dubini nema zajedničke točke ako reflektori imaju nagib (sugerira se termin common-midpoint – zajednička središnja točka). Sinonim: common-midpoint (v.), common reflection point, common reflector point; v. common-depth-point shooting. common-depth-point shooting – seizmičko istraživanje metodom zajedničke dubinske točke. Tip seizmičkog istraživanja (seismic exploration) kojim se postiže
common-depth-point stack
(osigurava) višekratno podzemno prekrivanje kako bi se dobili refleksi od zajedničke dubinske točke (v. common depth point). common-depth-point stack – zbroj seizmičkih trasa s istom zajedničkom dubinskom točkom. Metoda seizmičkog istraživanja (seismic exploration) u kojoj se dobije suma svih trasa registriranih iz iste dubinske točke (common-depth point) na različitim razmacima između izvora i detektora. Prije sumiranja se u signale trasa uvode statičke i dinamičke korekcije. Sumiranjem se eliminiraju slučajne smetnje i pojačavaju slabi refleksi. common feldspar – ortoklas, v. orthoclase, 1. common mica – muskovit, v. muscovite. common midpoint, common-midpoint (CMP) – zajednička središnja točka. U seizmičkoj prospekciji – središnja točka između izvora i detektora (prijamnika), točka na profilu na polovici razmaka svake od kombinacija izvor-detektor; v. common depth point. common pool – kontinuirano ležište, v. common reservoir. common pyrites – pirit, v. pyrites. common reflection point – zajednička dubinska točka, v. common depth point. common reflector point – zajednička dubinska točka, v. common depth point. common reservoir – kontinuirano ležište. Kontinuirano naftno i/ili plinsko ležište s jedinstvenim tlačnim sustavom i jednim kontaktom fluida (plin-nafta, plinvoda i/ili voda-nafta). Sinonim: common pool. compact – (1) kompaktan, gust, zbijen. U petrologiji i geologiji – (a) Termin koji označava svaku stijenu ili tlo s gustom ili čvrstom teksturom i s česticama pakiranim tako gusto da se između njih nalaze tek mali slobodni prostori. (b) Termin koji opisuje gustozrnastu stijenu čije se komponentne čestice ili kristali ne mogu raspoznati golim okom. (c) Termin za označavanje fino teksturirane stijene s malom poroznošću matriksa. (2) uložak volframova karbida. Uložak karbida volframa (tungsten carbide) konusnog ili sferičnog oblika koji se hladno upreša u rupice na plohi žrvanjskog bušaćeg dlijeta compaction – (1) kompaktnost, zbijenost. Smanjenje ukupnog volumena ili debljine tijela finozrnastog sedimenta ili smanjenje pornog prostora unutar takvog tijela s istiskivanjem porne (intersticijalne) vode iz njih zbog djelovanja tlaka uzrokovanog povećanjem težine iznad zaliježućih (pokrovnih) naslaga (materijala koji se kontinuirano taloži) ili zbog tlaka uvjetovanog pokretima unutar Zemljine kore. Proces kompakcije ili zbijanja stijena (sedimenata) smanjuje njihovu poroznost i permeabilnost uzrokujući: (a) rotaciju sedimentnih zrna (čestica) i njihovu preraspodjelu u gušće (zbijenije) pakiranje; (b) plastičnu deformaciju rastezljivih zrna koja teku u susjedne pore i porne kanale; (c) lomljenje i drobljenje krtih zrna, i (d) otapanje pod tlakom. Stijene s mehanički labilnim zrnima (glineni klasti, fragmenti alteriranih stijena, fini fosili) vjerojatno će pretrpjeti redukciju poroznosti i permeabilnosti. Krta zrna će pretrpjeti lomljenje, mrvljenje ili gnječenje (u slučaju poroznih zrna i nekih fosila). Stijene čiji je skelet izgrađen od čvrstih minerala (na primjer, kvarca) pretrpjet će tek neznatnu redukciju poroznosti i permeabilnosti tijekom kompakcije rotacijom i preraspodjelom zrna u
170
compaction drive
gušće pakiranje. Iako kompakcija utječe na sve tipove sedimenata, najveće promjene se zbivaju u finozrnastim sedimentima, na primjer, poput silta i gline; v. differential compaction. (2) kompakcija, zbijanje. (a) Proces pri kojem se finozrnasti sediment pretvara u konsolidiranu (cementiranu) stijenu, na primjer, litifikacija gline i njena transformacija u šejl. (b) U pedologiji – svaki proces u kojem masa tla gubi porni prostor, tj. u kojem se smanjuje poroznost tla, i postaje gušća (na primjer, opterećivanjem iznad zaliježućih ili pokrovnih stijena ili isušivanjem), što povećava nosivu sposobnost (kapacitet) i opću stabilnost tla u gradnji, odnosno smanjuje sklonost tla slijeganju ili deformaciji pod utjecajem (djelovanjem) oprterećenja. (c) Zgušnjivanje tla mehaničkim metodama – valjanjem, nabijanjem ili vibriranjem; v. consolidation. compaction drive – režim kompakcije. Tip režima iskorištavanja ležišta uzrokovan kompakcijom (zbijanjem) ležišne stijene usljed pada tlaka koja djeluje tako da istiskuje fluide iz ležišne stijene zbog dinamičke redukcije njena pornog volumena. Režim kompakcije obično postoji u nekonsolidiranim formacijama i počinje djelovati tek kada ležišni tlak usljed proizvodnje padne ispod određene vrijednosti (tzv. «tlaka praga», threshold pressure). Tlak pokrovnih naslaga je jednak kombiniranoj težini iznad zaleglih stijena i fluida i u većini sedimentacijskih bazena gradijent tlaka pokrovnih slojeva iznosi 0,23 bar/m dubine (1 psi/ft). Dio težine tog pokrova preuzimaju čvrsti materijal stijene (zrna, matriks, skelet) ležišne stijene, a dio fluidi u njenom pornom prostoru. U područjima s normalnim tlakom gradijenti tlaka fluida variraju između 0,1 i 0,107 bar/m dubine (0,433 i 0,465 psi/ft) pa će, prema tome, tlak na zrna (matriks) normalno rasti približnom brzinom od 0,124 do 0,129 bar/m dubine (0,54 do 0,56 psi/ft). S proizvodnjom se u ležištu smanjuje tlak pornih fluida, pa matriks ležišne stijene preuzima sve veći dio težine pokrovnih naslaga budući da tlak pornih fluida više nije u stanju podupirati tu težinu i, budući da je ležišna stijena stlačiva, dolazi do kompakcije (zbijanja) njenog matriksa koja uzrokuje smanjivanje pornog volumena (posljedica je mala kontrakcija pornog volumena koja iznosi svega 0,0001 volumena za 1 bar pada tlaka, na primjer, pad tlaka u ležištu za 100 bar uzrokovat će smanjenje njegova pornog volumena za 1%). Ako je ležišna stijena proslojena šejlom, voda u njemu će kompakcijom stijene biti injektirana u pore naftonosnog pješčenjaka i tako će istisnuti znatnu količinu nafte prema proizvodnim bušotinama. Stupanj kompakcije ležišne stijene je određen kompresibilnošću njenih pora koja je za većinu ležišta mala i ostaje konstantna tijekom iskorištavanja, pa u takvom slučaju režim kompakcije ima tek neznatan utjecaj na povećanje iscrpka nafte. Međutim, režim kompakcije je znatan izvor prirodne energije u ležištima u kojima je kompresibilnost (stlačivost) stijene i pornog volumena velika (što je slučaj u plitkim ležištima) i može u nekim ležištima ugljikovodika biti važan režim iskorištavanja (u literaturi se navodi primjer jednog naftnog polja u Venezueli gdje je udjel režima kompakcije u ukupnom iscrpku nafte bio veći od 50%). Iako kompakcija doprinosi iscrpku, ona može uzrokovati stanoviti gubitak permeabilnosti ležišta, a u ekstremnom slučaju može dovesti do
compaction fold
slijeganja (potonuća) terena. Najveći potencijal za djelovanje režima kompakcije imaju plitki nekonsolidirani (necementirani) pijesci, kao i ležišta s tlakom većim od normalnog. compaction fold – bora kompakcije. Bora formirana diferencijalnom kompakcijom (zbijanjem) sedimentnog materijala koji zaliježe iznad otpornije (stabilnije) stijene, iznad neke podzemne strukture (poput pokopanog uzdignuća) ili iznad aktivnog rasjeda ili bore. companion flange – protuprirubnica. Tip spojnice cijevi (pipe coupling, pipe connector) malog promjera s jednom konveksnom i s drugom konkavnom stranom. Spaja se svornjacima (bolts) i maticama (nuts). Sinonim: counterflange. company hand – predstavnik poduzeća, v. company representative. company man– predstavnik poduzeća, v. company representative. company representative – predstavnik poduzeća (firme). U procesu bušenja – prvi čovjek u hijerarhiji na bušaćem radilištu. Radi za operatora ili poduzeće (firmu) koje izvodi bušenje (bušaće radove), ima ured na lokaciji bušaćeg postrojenja i neposredno upravlja operacijama bušenja – nadzire proces bušenja i naručuje potreban materijal i usluge te svakodnevno izvještava operatora. Konačno je odgovoran za bušenje po ugovorima na bazi dnevnog plaćanja i izbušene metraže. Savjetuje se sa šefom bušaćeg postrojenja (v. toolpusher). Može biti zaposlenik firme ili samostalni konzultant. Sinonimi: company hand, company man, drilling foreman. compensated density log (CDL) – kompenzirana karotaža gustoće. Karotaža gustoće (v. density log) koja automatski vrši korekcije za utjecaj različitih dubinskih uvjeta (uvjeta bušotine) na podatke mjerenja. Karotažni pribor ima izvor gama-zračenja visoke energije i dva detektora smještena u papuči koja prianja uz stijenku bušotine (kanala bušotine). Gustoća formacije se određuje prema odnosu detektorima izmjerenog intenziteta zračenja. Na izmjerene vrijednosti gustoće veliki utjecaj ima stanje stijenke bušotine. Kompenzirana karotaža gustoće se primjenjuje za elektrofacijesne analize, identifikaciju (raščlanjivanje) litologije, procjenu poroznosti formacije, detekciju (lociranje) zona s anomalno visokim tlakom, proračun akustičke impedancije i koeficijenta refleksije (u kombinaciji s akustičkom karotažom) i detekciju (lociranje) plinonosnih zona (u kombinaciji s neutronskom karotažom). compensated log – kompenzirana karotaža. Karotaža bušotina (well log) koja se izvodi sondom projektiranom za korekciju (uklanjanje) nepoželjnih utjecaja, na primjer, kompenzirana karotaža gustoće (compensated density log) koja rabi signal od sekundarnog (drugog) detektora za kompenzaciju utjecaja isplačne obloge (kore, mud cake) i malih nepravilnosti na stijenki bušotine (kanala bušotine) ili kompenzirana akustička (zvučna) karotaža (compensated sonic log) koja rabi dvojne transmitere i prijamnike za redukciju (kompenzaciju) utjecaja izazvanih nepravilnošću promjera bušotine (kanala bušotine) i nagibom sonde. compensated neutron log (CNL) – kompenzirana neutronska karotaža. Varijanta neutronske karotaže (v.
171
competent
neutron logging) koja vrši korekcije za utjecaj dubinskih uvjeta na podatke mjerenja i registrira korigirane podatke (pod manjim je utjecajem geometrije kanala bušotine u usporedbi s konvencionalnom neutronskom karotažom). Sastoji se u mjerenju tzv. vodikova indeksa formacije (sadržaj vodika po jedinici volumena u usporedbi s njegovim sadržajem u slatkoj vodi, hydrogen index) rabeći radioaktivni izvor neutrona za bombardiranje formacije brzim neutronima. Neutroni se sudaraju s atomima u formaciji i sudaranjem prenose svoju energiju, pri čemu se najdjelotvorniji prijenos energije odvija s atomima vodika budući da su mase vodika i neutrona približno jednake. Dva detektora registriraju broj termičkih neutrona sa smanjenom energijom koji se vraćaju iz formacije. Brzina brojenja detektorima prvenstveno zavisi od vodikova indeksa ili prividne poroznosti zasićene vodom. Izvor neutrona i detektori su pritisnuti uz stijenku kanala bušotine kako bi se utjecaj visoke prividne poroznosti oko kanala bušotine reducirao na minimum. Kompenzirana neutronska karotaža je vrlo osjetljiva na razmak između stijenke bušotine i sonde, promjer kanala bušotine, temperaturu i salinitet, tako da su nužne korekcije za utjecaj okoliša. Primjenjuje se za analize elektrofacijesa, litološku identifikaciju (raščlanjivanje), određivanje sadržaja šejla, procjenu poroznosti i detekciju (lociranje) plinonosnih intervala (zona zasićenih plinom – u kombinaciji s karotažom gustoće). Budući da čelik zaštitnih cijevi malo utječe na taj tip karotaže, ona se može primjenjivati u zacijevljenim bušotinama (bušotinama sa zaštitnom kolonom) za procjenu poroznosti kada je poznata litologija. compensated sonic log – kompenzirana akustička (zvučna) karotaža, v. borehole compensated acoustilog. compensated well log – kompenzirana karotaža, v. compensated log. compensation depth – dubina kompenzacije, v. depth of compensation. competence – transportna sposobnost. Sposobnost struje vode ili vjetra za transportiranje (prenošenje) klastičnog materijala (detritusa). Određena je prije veličinom čestica nego njihovim volumenom (količinom) u struji. Mjera transportne sposobnosti je promjer najveće prenošene čestice. Sposobnost transportiranja struje zavisi od njene brzine – mala, ali brza struja (tok) može imati veću transportnu sposobnost nego veća, ali sporija, struja (tok); v. competent, 2. competent – kompetentan. (1) U geologiji – termin za označavanje sloja koji je formirao bore bliže paralelnim (koncentričnim) borama (v. parallel fold), za razliku od susjednih slojeva koji formiraju tzv. «slične» bore (v. similar fold), i/ili budine (v. boudine) ili druge krhke strukture. Prema drugoj definiciji, termin competent označava sloj koji posjeduje svojstvo suprotstavljanja tlaku pri nabiranju bez pojave tečenja materijala ili promjene prvobitne debljine. Termin također označava boru u kojoj slojevi nisu pretrpjeli tečenje materijala ili nisu promijenili prvobitnu debljinu, na primjer, paralelna ili koncentrična bora. (2) Koji se odnosi na nosivu sposobnost struje vode ili vjetra za transportiranje (prenošenje) klastičnog materijala ili detritusa (v. competence).
competent bed
competent bed – kompetentni sloj. Sloj koji posjeduje sposobnost suprotstavljanja tlakovima (izdržljivosti prema tlakovima) nabiranja bez tečenja materijala ili promjene prvobitne debljine; v. competent rock. competent rock – kompetentna stijena. Stijena koja je, pri određenim uvjetima, sposobna oduprijeti se (suprotstaviti se) tektonskim silama, odnosno izdržati tektonska naprezanja, na primjer, nabiranje ili kompresiju (stlačivanje), i zadržati svoj bitni oblik. Tijekom tektonske (deformacijske) prošlosti takva stijena može biti više puta kompetentna i nekompetentna ovisno o konkretnim uvjetima sredine, vremenu i stupnju nabiranja, rasjedanja, frakturiranja (loma) itd; v. incompetent rock. complementary – (1) komplementaran. U petrologiji – termin koji označava različite stijene ili grupe stijena formirane kao rezultat diferencijacije iste magme i koje imaju prosječan sastav jednak sastavu matične (izvorne) magme (parent magma). (2) povezan. U strukturnoj geologiji – termin za označavanje sustava (grupe) pukotina (set of fractures) koje se smatraju uzajamno povezanim iako je njihov postanak nepoznat. complete a well – opremiti bušotinu za proizvodnju. Montirati opremu na bušotini koja je nužna za proizvodnju nafte i/ili plina iz ležišta; v. completed well, well completion. completed well – (1) bušotina opremljena za proizvodnju. Bušotina koja je izbušena, osvojena i opremljena za proizvodnju i koja je sposobna proizvoditi komercijalne (rentabilne) količine nafte i/ili plina. (2) završena bušotina. Bušotina koja je izbušena do dubine ispod koje vjerojatno nema komercijalne nafte i plina ili izbušena do prihvatljive dubine, dovoljne za potvrdu postojanja ili nepostojanja nafte ili plina na toj lokaciji. Također označava neproduktivnu («suhu») bušotinu (dry well). completion – završno proizvodno opremanje bušotine, v. well completion. completion efficiency – kapacitet protoka (protočni kapacitet) bušotine, v. flow efficiency. completion engineer – specijalist za proizvodno opremanje bušotina. Naftni inženjer koji nadzire instaliranje proizvodne opreme na bušotini i bavi se perforiranjem zaštitne kolone, ispitivanjem bušotina i obradom slojeva. completion factor (CF) – faktor produktivnosti. Kvocijent (omjer) stvarnog kapaciteta proizvodnje bušotine pri fiksnom padu tlaka i teoretskog kapaciteta proizvodnje bušotine bez oštećenja sloja pri jednakim uvjetima (pomnožen s 100). Pokazuje mjeru oštećenja formacije (formation damage) u bušotini. completion fluid – fluid za proizvodno opremanje bušotina. Radni fluid koji se nalazi u bušotini za vrijeme njena završnog proizvodnog opremanja. Odabrani radni fluid mora osigurati kontrolu tlaka u bušotini, minimalno oštetiti formaciju te spriječiti strujanje fluida iz sloja u bušotinu i koroziju opreme. Kao radni fluidi za završno opremanje bušotine za proizvodnju se primjenjuju isplake na bazi vode i ulja, obrađena proizvedena slana voda, slojna nafta iz ležišta, ulje (na primjer, plinsko), voda s kalcij-kloridom (2% do 4% KCl) i dušik. Radni fluid se može ostaviti u prstenastom prostoru bušotine između kolona uzlaznih i zaštitnih cijevi. Sinonim: well completion fluid.
172
composite grain
completion interval – perforirani produktivni interval. Dio (interval) ležišta u kojem slojni fluidi komuniciraju s bušotinom kroz perforacije zaštitne kolone. completion log – karotaža cementacije bušotine. Karotaža zacijevljene bušotine (bušotine sa zaštitnom kolonom) za ocjenu kvalitete cementne obloge iza zaštitne kolone – najčešće se izvodi tzv. karotaža cementne veze (v. cement-bond log). completion of a well – završno proizvodno opremanje bušotine, v. well completion. completion report – izvještaj o proizvodnom opremanju bušotine. Izvještaj s podacima o imenu i/ili broju bušotine, lokaciji, nazivu koncesije, datumu završnog proizvodnog opremanja i početka proizvodnje bušotine, nazivu i dubini produktivnog ili produktivnih ležišta, ispitivanju početne proizvodnje bušotine, zaštitnoj koloni, cementaciji i perforiranju zaštitne kolone, kemijskim obradama, frakturiranju i karotažnim mjerenjima. Takav izvještaj zahtijevaju mnoge savezne države u SAD. completion rig – postrojenje (uređaj) za završno proizvodno opremanje bušotine. Postrojenje za klipovanje (swabbing unit), koje je također opremljeno za izvođenje bušenja malih intervala, a primjenjuje se u slučaju kada je bušotina izbušena blizu ciljne formacije tako da je lako izbušiti preostalu dubinu. Uporabom takvog postrojenja za opremanje bušotine umjesto velikih uređaja štedi se na troškovima. completion with dual tubing strings – dvozonsko proizvodno opremanje bušotine s dvije kolone uzlaznih cijevi, v. dual tubing strings completion. completion work of a well – završno proizvodno opremanje bušotine, v. well completion. complex – kompleks. (1) U geologiji – velika asocijacija različitih stijena (association of rocks, assemblage of rocks) bilo koje starosti ili podrijetla (postanka) u kojoj su strukturni odnosi (uzajamne veze) toliko složeni da se stijene ne mogu lako diferencirati u kartiranju, na primjer vulkanski kompleks (volcanic complex); v. basement, igneous complex, injection complex, metamorphic complex. (2) U geologiji – litostratigrafska jedinica (lithodemic unit) koja se sastoji od mješavine stijena dviju ili više genetskih klasa, tj. eruptivnih (magmatskih, igneous rocks), sedimentnih (sedimentary rocks) ili metamorfnih (metamorphic rocks) s vrlo kompliciranom strukturom ili bez nje. (3) U kemiji – spoj u kojem molekule ili ioni formiraju koordinacijske veze s atomom ili ionom metala. Kompleks može biti pozitivni ili negativni ion ili neutralna molekula. complex fold – kompleksna (složena) bora. Bora koja sadrži poprečnu boru (v. cross-fold). complex ripple mark – unakrsni (interferencijski) ripl, v. cross ripple mark. compliant platform – zglobna morska (odobalna) platforma, v. articulated platform. composite dike – sastavljeni (složeni) dajk (žica). Dajk ili žica formiran od dviju ili više intruzija različite magme. composite fold – sastavljena bora, v. compound fold. composite grain – kompleksno zrno. Sedimentna čestica (čestica sedimentne stijene, sedimentary particle) koja se formirala spajanjem dviju ili više diskretnih čestica, na primjer karbonatna čestica (čestica karbonatne sedimentne stijene, carbonate particle) koja se formirala nakupljanjem gruda, peleta, obavijenih
composite log
zrna ili čestica stijena, detritusa i ostataka skeleta ili alga. composite log – sastavljeni karotažni dijagram. (1) Karotažni dijagram sastavljen od podataka i interpretacije karotaže istog ili različitih tipova. Kako je u takvom dijagramu sažeta velika količina podataka, on je jedan od najčešće primjenjivanih. (2) Karotažni dijagram sastavljen od litološkog opisa formacija (uključujući paleontologiju), akustičke karotaže kompenzirane za utjecaj kanala bušotine, gama-karotaže, kavernograma te zapisa brzine bušenja i specifične težine isplake. composite mud recap – zbirni isplačni izvještaj. Izvještaj nakon završetka bušenja u kojem su sumirani dnevni izvještaji o kontroli isplake. composite ripple mark – sastavljeni (složeni) valni unakrsni ripl. Valni unakrsni ripl (v. oscillation cross ripple mark) koji se formirao djelovanjem dvaju presijecajućih sustava valova od kojih nijedan nije paralelan s grebenima (krijestama) ripla. Takvi riplovi su najbolje razvijeni na plićacima gdje lom valova uzrokuje nastanak dvaju sustava valova koji nisu pod pravim kutom jedan prema drugom, tj. koji se presijecaju. composite sample – sastavljeni uzorak. (1) Uzorak fluida koji sadrži sve njegove originalne komponente s obirom na mjesto njegova uzimanja, na primjer, dubinski uzorak s vodom, naftom i plinom. (2) Uzorak uzet na vrhu, u sredini i s dna skladišnog rezervoara (stock tank). composite sequence – sastavljena sekvencija. Sekvencija koja uključuje (obuhvaća) sve litološke tipove u takvom redoslijedu u kakvom se oni obično nalaze u presjecima s cikličkom sedimentacijom (cyclic sedimentation). Konstruira se prema statističkim podacima koji se baziraju na stvarnom redoslijedu stijena (stvarnim presjecima). composite set – kompleksna serija. Velika sedimentna (litološka) jedinica (sedimentary unit) homogene litologije (sastava) ili s gradacijskim izmjenjivanjem litologije (gradational lithology) koja se sastoji i od paralelnih i od kososlojevitih (kosouslojenih) slojeva. composite stream – višefazna produkcija bušotine. Strujanje različitih fluida, na primjer, nafte i plina ili dviju različitih tekućina u cjevovodu ili produkciji bušotine. composite ternary diagram – pseudoternarni (pseudotrojni) dijagram, v. pseudoternary diagram. composite unconformity – kompleksni nesklad. U geologiji – nesklad koji čini više od jedne epizode nepostojanja sedimentacije (episode of nondeposition) i moguće erozije. composition – sastav. (1) v. structural formula. (2) U petrologiji – (a) Sastav stijene određen vrstom i brojem (količinom) postojećih minerala; mineralni sastav (mineralogic composition); (b) v. chemical composition. compositional analysis of a reservoir fluid – analiza komponentnog sastava ležišnog fluida. Dio rutinske PVT-analize. Određivanje molnih udjela komponenata ugljikovodika i primjesa (sumporovodika, ugljik-dioksida, kisika, dušika). compositional maturity – zrelost sastava. Tip sedimentne zrelosti (zrelosti sedimentne stijene, sedimentary maturity) kada se klastični talozi (clastic sediments) približavaju po sastavu konačnom produktu. Može
173
compound structure
se izraziti kao omjer između kemijskih spojeva (na primjer, oksid aluminija/karbonat natrija) ili kao omjer između mineralnih komponenata (na primjer, kvarc/glinenac); v. mineralogic maturity, textural maturity. compositional model – komponentni model, model sastava. Matematički model za simulaciju ponašanja ležišta kada sastavi fluida (faza) vrlo variraju s promjenom tlaka i kada su te promjene bitne, npr. pri simulaciji ponašanja ležišta s hlapljivom naftom, plinsko-kondenzatnih ležišta, injektiranju plina u ležište i miscibilnom istiskivanju nafte. Komponentni modeli su razvijeni za simulaciju trodimenzijskog strujanja fluida u ležištu tako da uzimaju u obzir strujanje između slojeva ležišta, gravitacijsku segregaciju, kanalno strujanje i utjecaj promjenljive pokretljivosti fluida. Postoje dva tipa komponentnih modela – prvi praktični modeli su bili bazirani na korelacijama konstanti fazne ravnoteže (K konstanti), dok se danas većinom upotrebljavaju jednadžbe stanja. Prije simulacijske studije na komponentnim modelima fluidi se moraju pravilno karakterizirati i jednadžba stanja «uskladiti» s eksperimentalnim podacima. composition point – točka sastava. Točka na dijagramu fazne ravnoteže čije koordinate prikazuju kemijski sastav faze ili smjese. compound alluvial fan – bahada, v. bajada. compound compressor – višestupanjski kompresor, v. multiple-stage compressor. compound cross-stratification – složena kosa (složena dijagonalna) slojevitost. Kompleksni tip kose (dijagonalne) slojevitosti (stratifikacije) s kombinacijom formi koje se znatno razlikuju po veličini i orijentaciji. compound fault – sastavljeni rasjed, v. fault zone. compound fold – sastavljena bora. Bora na kojoj su se formirale (razvile) male bore sa sličnim (analognim) osima. Sinonim: composite fold. compound foreset bedding – kompleksna deltna slojevitost. Kosa slojevitost (cross-bedding) karakterizirana konkavnom osnovicom i s nekoliko prednjih slojeva (foreset beds) koji imaju nagib u više nego jednom smjeru, na primjer, u slučaju kada su uzdužni (tangencijalni) prednji slojevi nakon taloženja bili odrezani erozijom na njihovim gornjim krajevima i zatim prekriveni novim slojevima jednakog postanka s nagibom u istom ili različitim smjerovima. Kompleksna deltna slojevitost se može formirati (razviti) pod utjecajem promjena smjera strujanja (toka) ili kolebanja nivoa vode u jezeru. compound pellet – kompleksni pelet. Pelet veličine čestica silta (alevrita), pijeska ili granula ili veći koji je nastao od peletnog vapnenca (pelleted limestone) s mikritnim ili sparitnim cementom (micritic cement, sparry cement) i katkada sadržava matriks ili intersticijalni (međuzrnski) materijal. compound ripple mark – složeni (sastavljeni) ripl. (1) Unakrsni ripl (v. cross ripple mark) formiran istovremenim uzajamnim djelovanjem (interferencijom) kolebanja valova (talasanja) i struja. Karakteriziran je sistematičnim razaranjem ili prekidanjem grebena (krijesta) strujnih riplova. (2) Ripl koji se formirao modifikacijom već postojećeg sustava riplova kasnijim djelovanjem ili valova ili struja. compound structure – sastavljena struktura. Građa serije stijena koja se sastoji od stijenskog pokrova
compressed natural gas (CNG)
(pokrovnih stijena – v. cover mass) s jednostavnom strukturom i ispod zalijegnute mase stijena ili stijenskog fundamenta (undermass) kompleksnije strukture. Pokrov pri tome neskladno leži na fundamentu. compressed natural gas (CNG) – komprimirani (stlačeni) prirodni plin. Prirodni plin, obično komprimiran u plinovitom stanju do 20.000 kPa (200 bar), koji se rabi kao gorivo za vozila. compressibility – kompresibilnost, stlačivost. U mehanici – svojstvo (sposobnost) tvari da smanji volumen djelovanjem tlaka. Kvantitativno je jednaka recipročnoj vrijednosti volumenskog modula elastičnosti (bulk modulus). compressibility coefficient – faktor kompresibilnosti (stlačivosti), Z-faktor v. compressibility factor. compressibility factor – faktor kompresibilnosti (stlačivosti), Z-faktor. Bezdimenzijski broj kojim se kompenzira odstupanje ponašanja plinova od zakona idealnog plina (ideal gas law). Faktor kompresibilnosti se rabi kako bi se olakšali proračuni PVT-svojstava prirodnih plinova primjenom zakona idealnih plinova. Jednak je kvocijentu (omjeru) volumena što ga plin stvarno zauzima (stvarnog volumena n molova plina) pri specificiranom tlaku i temperaturi i volumena koji bi plin zauzimao kada bi se ponašao kao idealni plin (idealnog volumena n molova) pri jednakom tlaku i temperaturi. Za idealni plin faktor kompresibilnosti je jednak jedinici, dok z