151 7 2MB
Swedish Pages 37 [44] Year 2008
Elinstallationer i medicinska utrymmen SEK Handbok 450 Utgåva 1
SEK Handbok 450 Utgåva 1 Mars 2008
Elinstallationer i medicinska utrymmen
En handbok utgiven av SEK Svensk Elstandard
© 2008, SEK Svensk Elstandard
SEK Svensk Elstandard svarar för standardiseringen på elområdet i Sverige och samordnar svensk medverkan i internationell och europeisk standardisering som medlem i IEC och CENELEC. SEK är en ideell organisation med frivilligt deltagande från svenska myndigheter, företag och organisationer som har ett intresse att medverka i och påverka arbetet med tekniska regler inom elektrotekniken. Se vidare www.elstandard.se.
SEK Handbok 450
Elinstallationer i medicinska utrymmen Utgåva 1, 2008. Digital ISBN 13: 978-91-89667-83-9 ISSN: 0280-2376 Omslagsbild: Sjukhussal II av Hilding Linnqvist (1920), Moderna Museet. © Hilding Linnqvist/BUS 2005
Förord till handboken Denna handbok består av standarden SS 437 10 02 och SS 437 10 02 T1 med förtydligande kommentarer i syfte att förenkla tillämpningen av standarden i Sverige. Kommentarerna är bl a framtagna genom en bearbetning av tidigare utgåvor av SS 437 10 02. Texter som är kommentarer till standarden är införda i den löpande texten och markerade med en ram på samma sätt som detta stycke.
RD SS 437 10 02 SVENSK STANDA Fastställd
en, SEK
ion iska Kommiss Svenska Elektr . Reproduction © Copyright SEK
is prohibited. out permission in any form with
– r i byggnader Elinstallatione ska utrymmen cin di Me 0: 71 Avsnitt of buildings –
Svenska El Utgåva
4
Sida ektri ska
1 (17)
SVENSK STA NDARD S S 437 10 02
Ingår i
Område 64 KommSEK ission en, SEK
-20 2004-12 © Copyrig ht SEK. Re production in any
form witho ut
buildings
–
2006-05-29
permission is prohibite d.
Elinstalla ti Avsnitt 7 oner i byggnade r– 10: Medic Electrical inska utr installatio ymme ns of Medica lly used ro oms
Fastställd
Utgåva
1
Sida
1 (3)
T1
Ingår i
SEK Om
råde 64
n
ations Electrical install d rooms Medically use
Standarden n bedömdes skalnhe av tillämpninge l anter väna ndas til am av ut 1977. Erfare mans med 37 10 02, gavs de användninlsgen N öka SE n rd, De SS 437 10 nda 02. SS 437 10 av denna sta elektriska fasta 02, utgåva Första utgåvan gavs ut 1989 som ller ökade krav även på den n baserades i 4, 2004. en andra utgåva n av standarde er stä åva tod utg me nya ade n vara goda och fin De vändig. iel och för nöd ter ma ågs sk ans n ogi Rättelse standarde högteknol av n rsy til öve l SS nda och en 7 rd 10 02, ut tsvarande sta43 installationen, gåva 4, 20 rbetet med en mo deltagit i detta intligt material. 04 Er)sähar revideringsa har huvudsak på bef sn 2002. Sverige itt 71 ical Commission tt av 3 ber chn em åva 0. ote nov utg i ctr 41 d es Ele 3 t oärmfå. ional betet me licerad Ar nat pub ter 71 10 (In 7-7 n 0. IEC rde 6441 3.t1.de 71 Inom a standa 0. 5 n IEC 603 nya nsk 41 m rde sve ed 3 nda den sam fö -sta av ljande ger 2 7-710 Skydd 60364(avsnitt 71 avslutats och IEC rna mot utgåva ot indi SÄK-FS 2004:1 som andard och IEC mfte 0.413.1.6 te och skillnade 71ast Europ 0.41 3.1 behålls of reskri rna ELrekt beröring revideringsarbe sfö till kommande Sk ydd geno 40 00. örändrat): nya starkstöm ng anpassning t av de nde m 436 öra SS au inf a fokuserades kri d to 710. matisk frå eglern nsr 41tio i och me er 3. alla råd 1. 00. nst 1 40 som Eli nk i 436 Allmänt pling av a SSop ler ges ern reg förhållanden e egl rad nsr tio alje m atningen medan det 710.413. mans med Elinstalla 1.1.1 Från allmänna krav fordringar i ändas tillsam kotsv ppara avsedd att anv I med linnde g av mass ersätter mo r sk adngtill na standard är rar elle icin atni för anp ler a ut där gäl är a ry Utgåva 4 av den na standard kompletterar, änd rd ern m nda egl m sta en av grup i denna den i Elinstallationsr nitten -, Fordringarna i eringen av avs I ITvis s till ett avsnitt p 1 och 2 gäller TN gör nin-goc h TT eglerna. Numr följande: -system mena. ymsk När ingen hän Elinstallationsr all den vi medicinska utr as numrering. AN de ern M för egl n 1 nsr – ng. Den i äve llkorlig tio I Sverige kt ber Elinstalla a beöri oförändrade används intSky dd mo t indire rö gssp tag dringarna däri 3 e TT-syste .41 änits 710 nenrinhar t ningen in nit atio I avs tall m, de allmänna for TN avh IT ins - oc gen helsea äv rin te överstig en avsnitt för änd tem edd t sys -s anl -S. De ys för 71 tem a 25 V (U 0.413 m gäller ta .1.4. ( L 25 na standard är pp 2 användateTN dicinska IT-sys gru me41 a ll ändbe men avAN M 2 – Fr V); anv ym Utgåva 4 av den g, ng C utr lin i tni i att and ma SS s en ån beh för viskoppling av ma livsuppehållande436 40 00. a praxis att änd en anv het ge jlig ll eri tningen vid Sv a för regtem ag ska edd lernaavs ant tiv till mö rna und sa fö alte t vis öv r sys d att age erl uppn e meast eller korts råd å erfom när s or med som föredr erlaget anger att utrustning och de ten rli lut ien g säkerhet. ning kan til und ustning i pat lförsäkras internationella an elektrisk utr genom oli ka utföran pningar och ann marginalen. den enligt kirurgiska tilläm lodrät streck i de allmänn . ett d tem me sys s rat ITa d rke matas me laget ma der -un IEC n 0. iker frå 2-2 4-1 avv 200 som t m o tex den ler ej fr gäl 4, 200 3, I standarden har utgåva rd SS 437 10 02, n svensk standa Tidigare utgive
ICS 29.02 0; 91.140.5 0 Denna sta ndard är fas som ocks å kan läm tställd av Svensk na upplysn a Elektrisk Postadre ss: SEK, Box 1284 ingar om sakinne a Kommissionen Telefon: 40.50 , SE hållet i sta 08 - 444 ICS 29.020; 91.1 , , 164 29 KISTA SEK en,00 ndarden. K, E-poa Kom mission14 . Telefax sek@ : 08 - 444 a Elektriskst: sedard nsk ko en. Sve m. av se d 14 stan . Internet: är fastställ hållet i www.seko 30 Denna standard na upplysningar om sakinne m.se läm som också kan Box 1284, 164 29 KISTA , 08 - 444 14 30 Postadress: SEK 14 00. Telefax: se Telefon: 08 - 444 .se. Internet: www.sekom. kom E-post: sek@se
1
Orientering Första utgåvan av denna standard, SEN 37 10 02, gavs ut 1977. Erfarenheterna av tillämpningen bedömdes vara goda och en andra utgåva gavs ut 1989 som SS 437 10 02. Den ökade användningen av högteknologisk materiel och förfinade metoder ställer ökade krav även på den elektriska fasta installationen, och en översyn av standarden ansågs nödvändig. Den nya utgåvan av standarden baserades i huvudsak på befintligt material. Inom IEC (International Electrotechnical Commission) har revideringsarbetet med en motsvarande standard avslutats och IEC-standarden IEC 60364‑7‑710 publicerades i november 2002. Sverige har deltagit i detta revideringsarbete och skillnaderna mot utgåva 2 av den svenska standarden är få. Arbetet med utgåva 3 fokuserades kring anpassning till kommande Europastandard och IEC 60364‑7‑710 samt de nya förhållanden som råder i och med införandet av de nya starkstömsföreskrifterna ELSÄK‑FS 2004:1 som ger allmänna krav medan detaljerade regler ges i Elinstallationsreglerna SS 436 40 00. Utgåva 4 av denna standard är avsedd att användas tillsammans med Elinstallationsreglerna SS 436 40 00. Fordringarna i denna standard kompletterar, ändrar eller ersätter motsvarande fordringar i Elinstallationsreglerna. Numreringen av avsnitten i denna standard är därför anpassad till Elinstallationsreglernas numrering. När ingen hänvisning görs till ett avsnitt i Elinstallationsreglerna gäller de allmänna fordringarna däri oförändrade även för de medicinska utrymmena. Utgåva 4 av denna standard är föranledd ändringen av avsnitt 710.413 Skydd mot indirekt beröring. Den i Sverige använda praxisen att i utrymmen av grupp 2 använda TN-S-system för hela installationen har tagits med som föredraget alternativ till möjligheten att för viss matning använda medicinska IT-system. Det internationella underlaget anger att utrustning och system avsedda för livsuppehållande behandling, kirurgiska tillämpningar och annan elektrisk utrustning i patientens närområde med vissa undantag skall matas med IT-system. I standarden har den text som avviker från IEC-underlaget markerats med ett lodrät streck i marginalen. Tidigare utgiven svensk standard SS 437 10 02, utgåva 3, 2004, gäller ej fr o m 2004‑12‑20. Tillägget T1 till 437 10 02 fastställdes 2006-05-29. I samband med denna handboks redigering har vissa tryckfelskorrigeringar gjorts i standarden bl a beträffande avvikelser från IEC-underlaget.
2
Innehåll Inledning
4
710 Medicinska utrymmen
5
710.1
Omfattning
5
710.2
Normativa hänvisningar
5
710.3
Termer och definitioner
6
710.30
Bedömning av allmänna förutsättningar
8
710.31
Användning, uppbyggnad och strömtillförsel
10
710.313 Strömförsörjning
11
710.4
Skydd av personer, husdjur och egendom
13
710.41
Skydd mot elchock
13
710.411 Skydd mot både direkt och indirekt beröring
13
710.412 Skydd mot direkt beröring
13
710.413 Skydd mot indirekt beröring
13
710.422 Skyddsåtgärder mot brand
16
710.5
Val och montering av elmateriel
17
710.51
Allmänt
17
710.512 Driftförhållanden och yttre påverkan
17
710.52
Ledningssystem
21
710.53
Bryt-, manöver- och skyddsanordningar
22
710.55
Annan elmateriel
25
710.556 Nödkraftsystem
25
710.6
Kontroll
30
710.61
Kontroll före idrifttagning
30
710.62
Återkommande kontroll
31
Bilaga A (normativ) Klassificering av nödkraft för medicinska utrymmen 34 Bilaga B (informativ) Exempel på tilldelning av gruppnummer och klassificering av nödkraftmatning för medicinska utrymmen
35
3
Inledning I rum för medicinskt bruk ställs höga och ibland speciella krav på såväl den elektriska säkerheten som funktionssäkerheten. Skälen härtill är flera, t ex: 1. En patient kanske inte är i stånd att reagera på normalt sätt vid ett eventuellt fel. 2. Viss utrustning överbryggar det normala skydd som kroppsresistansen utgör, särskilt hudens resistans. 3. Hjärtfunktionen som är särskilt känslig för elström kan vara nedsatt. 4. Elutrustning kan vara använd för att hjälpa eller ersätta vitala kroppsfunktioner. 5. I vissa rum kan explosiva gasblandningar förekomma. 6. Flera nätanslutna apparater kan vara anslutna till samma patient. 7. Känslig materiel såsom mätutrustning kan störas. 8. Det kan förekomma behov av kontinuerlig försörjning. I många fall erhålls tillräcklig säkerhet med de grundläggande krav som ställs på normal materiel och installation enligt gällande elsäkerhetsföreskrifter, standarder och andra tekniska regler. Hänsyn måste dock tas till de speciella säkerhetskrav som kan ställas för varje aktivitet och funktion i rum för medicinskt bruk. Erforderlig elsäkerhet och funktionssäkerhet uppnås genom val av lämplig utrustning, rätt utförd installation samt rätt användning av såväl utrustning som installation och riktiga rutiner. Det är viktigt att ansvarsfördelningen mellan vårdgivaren och anläggningsägaren är klargjord och välbekant. En uppdelning är en förutsättning för att säkerheten skall kunna upprätthållas. Vårdgivaren ansvarar för rutiner, apparater och instrument, medan installationen kommer på anläggningsägarens lott. I den av Socialstyrelsen utgivna kunskapsöversikten ”Det robusta sjukhuset” redovisas underlag för åtgärder att utveckla sjukvårdens robusthet och ges tips på goda lösningar. Skriften har ISBN 91‑7201‑707‑4 och artikelnummer 2002-110-19 och finns på Socialstyrelsens hemsida www.sos.se. Skriften har till syfte att förmedla kunskap, erfarenheter och information om funktions- och driftsäkerhet hos anläggningar och system inom hälso- och sjukvårdens område. För att uppnå bästa möjliga driftsäkerhet kan man tillämpa filosofin ”att ett första fel inte skall innebära fara för patienten”. Detta görs genom att man utför en riskoch sårbarhetsanalys som ger underlag för förslag till åtgärder för riskeliminering. Exempel på sådana åtgärder är: – att installera någon form av redundans i de tekniska systemen – att låta den återkommande besiktningen omfatta de i SS 437 10 02 angivna funktionskraven – att införa såväl mediakommittéer (el, värme, kyla, ventilation, vatten) som teknisk incidentrapportering.
4
Installationens utförande behandlas i denna standard. Vissa anvisningar ges även om anläggningens skötsel särskilt i den mån den kan underlättas av en lämpligt utförd anläggning. Allmänna fordringar på elektrisk utrustning för medicinskt bruk ges i SS‑EN 60601-1. Fordringar som gäller särskilda slag av utrustningar ges i standardens övriga delar. För elinstallationer i utrymmen som omfattas av SS 437 10 02 gäller de allmänna fordringarna i del 1 till 5 i SS 436 40 00 samt SS 436 46 61 tillsammans med fordringarna, ändringarna och tilläggen i SS 437 10 02.
710
Medicinska utrymmen
710.1
Omfattning
De särskilda fordringarna i denna standard gäller elinstallationer i medicinska utrymmen och avser att upprätthålla patient- och personalsäkerheten. Fordringarna gäller huvudsakligen sjukhus, privata kliniker, sjukvårds- och dentalinrättningar, vårdcentraler och speciella medicinska rum på arbetsplatser. ANM 1 – Det kan vara nödvändigt att förändra elinstallationen enligt denna standard när ett utrymmes användning ändras. Särskild hänsyn skall tas där intrakardiella åtgärder vidtas i existerande installationer. ANM 2 – Denna standard kan också användas för veterinärkliniker där det är tillämpligt. Fordringarna i denna standard gäller inte elektromedicinsk utrustning. ANM 3 – Beträffande elektrisk utrustning för medicinskt bruk hänvisas till IEC 60601-serien.
710.2
Normativa hänvisningar
Nedan angivna dokument är oumbärliga vid tillämpningen av standarden. För daterade hänvisningar gäller endast den åberopade utgåvan. För odaterade hänvisningar gäller den senaste utgåvan av angivet dokument (inklusive eventuella ändringar och tillägg). SS 436 40 00:2003 SS 436 40 00:2003 SS 436 46 61:1999 SS-EN 60601-1:1991 Amendment 2 (1996) SS-EN 60601-1-1:2003
IEC 60617
Del 4 – Skydd av personer, husdjur och egendom Kapitel 41 – Skydd mot elchock Del 5 – Val och montering av elmateriel Kapitel 55 – Annan elmateriel Elinstallationer i byggnader – Del 61: Kontroll före idrifttagning Elektromedicinsk utrustning – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar Elektrisk utrustning för medicinskt bruk – Säkerhet – Del 1-1: Allmänna fordringar – Tilläggsstandard för elektriska system för medicinskt bruk Graphical symbols for diagrams
5
SS-EN 61082-1:1994 SS-EN 61557-8:1998
SS-EN 61558-2-15:2001
Dokumentation – Framställning av dokument för användning inom elektrotekniken – Del 1: Allmänt Elsäkerhet i elektriska starkströmsanläggningar för lågspänning – Utrustning för provning, mätning och övervakning av skyddsåtgärder – Del 8: Isolationsövervakning i IT-system Transformatorer, strömförsörjningsdon och liknande – Säkerhet – Del 2-15: Särskilda fordringar på isolertransformatorer för matning av medicinska utrymmen
710.3
Termer och definitioner
710.3.1
medicinskt utrymme medical location
utrymme avsett för undersökning, behandling (även kosmetisk behandling), övervakning och vård av patienter ANM – För att skydda patienter från elfara måste särskilda skyddsåtgärder vidtas i medicinska utrymmen. Arten av dessa faror varierar beroende på vilken behandling som ges. Sättet som medicinska utrymmen avses användas på nödvändiggör en uppdelning i olika grupper. 710.3.2
patient patient
levande varelse (människa eller djur) som genomgår medicinsk eller odontologisk undersökning eller behandling [SS-EN 60601-1, definition 2.12.4] ANM – En person som genomgår kosmetisk behandling kan betraktas som patient vid tillämpning av denna standard. 710.3.3
elektrisk utrustning för medicinskt bruk medical electrical equipment
elektrisk utrustning som inte har mer än en anslutning till matningsspänningen och är avsedd att diagnostisera, behandla eller övervaka en patient och som: – har fysisk eller elektrisk kontakt med patienten och/eller – överför energi till eller från patienten och/eller – detekterar sådan energiöverföring till eller från patienten [SS-EN 60601-1, definition 2.2.15] ANM – Elektrisk utrustning för medicinskt bruk inkluderar de tillbehör som enligt tillverkaren är nödvändiga för normal användning. 710.3.4
patientansluten del applied part
del av elektrisk utrustning för medicinskt bruk som vid normal användning: – nödvändigtvis har fysisk kontakt med patienten för att utrustningen skall fungera på avsett sätt, eller – kan komma i kontakt med patienten, eller – måste beröras av patienten [SS-EN 60601-1 A 2, definition 2.1.5]
6
710.3.5
grupp 0 group 0
medicinskt utrymme som inte är avsett för användning av patientanslutna delar 710.3.6
grupp 1 group 1
medicinskt utrymme som är avsett för användning av patientanslutna delar: – externt, och/eller – invasivt i någon kroppsdel utom då avsnitt 710.3.7 är tillämpligt 710.3.7
grupp 2 group 2
medicinskt utrymme där patientanslutna delar är avsedda att användas t ex vid intrakardiella tillämpningar, i operationsrum och vid livsviktig behandling där strömavbrott skulle kunna orsaka livsfara ANM – En intrakardiell tillämpning är en procedur varvid en elektrisk ledare, som är åtkomlig utanför patientens kropp, placeras inne i hjärtat eller kan tänkas komma i kontakt med hjärtat. Med elektrisk ledare avses i detta sammanhang isolerade ledare såsom pacemakerelektroder, intrakardiella EKG-elektroder och isolerade slangar/katetrar fyllda med ledande vätska. 710.3.8
elektriskt system för medicinskt bruk medical electrical system
kombination av apparater, varav minst en är en elektrisk utrustning för medicinskt bruk, som är funktionellt hopkopplade eller använder samma grenuttag [SS-EN 60601-1-1, definition 2.201] ANM – Ett elektriskt system för medicinskt bruk inkluderar de tillbehör som behövs för att använda systemet och som tillverkaren specificerat. 710.3.9
patientomgivning patient environment
område inom vilket avsiktlig eller oavsiktlig kontakt kan uppstå mellan patient och del av systemet eller mellan patient och annan person som berör del av systemet (se Figur 710A) [SS-EN 60601-1-1, definition 2.202] ANM – Detta gäller när patientens position är förutbestämd. Om så inte är fallet bör alla alla möjliga patientpositioner beaktas. 710.3.10
huvudcentral main distribution board
kopplingsutrustning som fyller alla funktioner för fördelning av el till de delar av byggnaden som den är avsedd för och där spänningsnivån mäts för nödkraftmatningen 710.3.11
medicinskt IT-system medical IT system
IT-system (isolerad strömförsörjning) med särskilda krav för medicinska tillämpningar
7
Speciella termer avseende installationer elinstallation electrical installation
fast sammankopplad elektrisk utrustning i en viss lokal eller inom ett visst område för ett visst (vissa) ändamål och med samordnade egenskaper isolationsövervakningsutrustning, IMD insulation monitoring device
utrustning som indikerar isolationsfel mellan en spänningsförande del av ett isolerat elektriskt system och utsatt del eller referenspunkt potentialutjämning equipotential bonding
begränsning av potentialskillnad mellan angränsande ledande delar av en utrustning och mellan sådana delar och konstruktionsdelar av byggnad, såsom armering, rörledningar etc genom galvanisk förbindning nödkraftsystem supply system for safety services
matningssystem avsett att upprätthålla funktionen hos utrustning som är nödvändig för patientsäkerheten ANM – Matningssystemet omfattar strömkällan och ledningssystemet fram till den strömförbrukande utrustningens anslutningsklämmor. I en del fall kan systemet även omfatta den strömförbrukande utrustningen. reservkraftsystem standby electric supply system
matningssystem avsett att upprätthålla funktionen hos en anläggning eller delar därav, av andra skäl än personsäkerhetsskäl, i händelse av att normal matning upphör
710.30
Bedömning av allmänna förutsättningar
Medicinska lokaler/utrymmen skall klassificeras tillsammans med den medicinska personalen, berörd sjukvårdsorganisation eller den organisation som ansvarar för arbetsmiljön enligt nationella regler. För att kunna klassificera medicinska utrymmen är det nödvändigt att den medicinska personalen anger vilka medicinska procedurer som dessa utrymmen är avsedda för. På grundval av den avsedda användningen skall lämplig klassificering göras (möjligheten att vissa medicinska utrymmen kan komma att användas för olika ändamål vilket nödvändiggör klassificering till en högre grupp bör avgöras genom riskanalys). ANM 1 – Klassificeringen av medicinska utrymmen bör göras med tanke på såväl elektrisk kontakt mellan den medicinska utrustningen och patienten, som på användningsområdet i lokalen (se bilaga B). ANM 2 – Patientanslutna delar definieras i de särskilda standarderna för elektrisk utrustning för medicinskt bruk.
8
Elinstallationen ska planeras med beaktande av: – elsystemets uppbyggnad – att den enkelt ska kunna ändras och kompletteras – miljöförhållanden – ömsesidig påverkan – behovet av skötsel och underhåll – behovet av nödbelysnings-, nödkrafts- och reservkraftanläggningar – fordringar på driftsäkerhet Riskanalys • Syfte • Identifiering av riskkällor • Riskuppskattning Riskbedömning
Riskvärdering
Riskhantering
• Acceptansbeslut • Analys av alternativ
Riskreducering/styrning • Åtgärdsbeslut • Genomförande • Övervakning
ANM – Figuren är hämtad från SS 441 05 05 – Tillförlitlighet – Ordlista
Driftsäkerhet Funktionssäkerhet
Underhållsmässighet
Underhållssäkerhet
Driftsäkerhetsbegreppet enligt SS 441 05 05
9
710.31
Användning, uppbyggnad och strömtillförsel
710.312.2
Olika slag av systemjordning
TN-C-system tillåts inte i medicinska utrymmen och byggnader efter byggnadens huvudcentral (servis). Distribution, systemjordning och jordfelsövervakning vid lågspänning Ett TN-system ska användas för eldistribution. Före huvudcentral bör eldistributionen utföras som TN-C-system i syfte att undvika problem med förlorad neutralledarförbindning under omkopplingstid vid strömavbrott. Efter huvudcentral utförs installationen som TN-S-system. Exempel för systemjordning, sektionering och distribution i nätstation
KANALSKENA RCM
Beteckningar: NS Nätstation RCM Jordfelsövervakning FD Fördelning GC Gruppcentral NB Nätbrytare/Trafobrytare GB Generatorbrytare Q Lastbrytare (med eller utan överströmsskydd) SB Sektioneringsbrytare
FD/GC L L L N PE
L L L N PE
Q
Q
GC
Q RCM
RCM
Q
L L L N PE
PLANVY
Q
NS
FD T2
OPTION
RCM Q
ALTERNATIV MATNING FRÅN NS (n)
Q
SB
L1 L2 L3 PEN PE
NB2
NB1
Q1
Q2
Q2
T1
Q(n)
SB
NB2
NS1
GB G
PUS
G
NB1
Q1
Q(n) GB
T1
T2
Principskiss för distribution
I syfte att fortlöpande kontrollera att TN-S-systemen är intakta behövs isolationsövervakning av installationen. Placeringen av sådan övervakningsutrustning ska vara lämplig med avseende på möjligheten till snabb felsökning. ANM – I de fall en anläggning avses att kompletteras med 3-fas UPSutrustning bör noggrann analys genomföras i avseende att säkerställa kontinuitet för neutralledare vid 4-polig sektionering. En rekommendation är att sådan UPS-utrustning matas med separat huvudledning från huvudcentral alternativt förses med sekundärtransformator.
10
710.313
Strömförsörjning
710.313.1
Allmänt
I medicinska utrymmen bör elförsörjningen vara konstruerad och installerad för att underlätta automatisk omkoppling från den normala huvudmatningen till nödkraftkällan som matar viktig last. Märkdata för i installationen ingående utrustning ska samordnas sinsemellan samt med överföringsförmågan hos ledningsnätet. Hänsyn ska därvid tas dels till de förhållanden under vilka utrustningen nyttjas, dels till sättet för hur den installeras. Bedömning av ansluten effekt kan ske enligt nedan. Hänsyn ska tas till den reaktiva belastningen, särskilt om effektfaktorn kan förmodas bli lägre än 0,9 och till övertoner som genereras i anslutna belastningar. Det är inte möjligt att fastställa sammanlagringsfaktorer för generell tillämpning på anläggningar i medicinska utrymmen. Följande värden kan betraktas som riktvärden för dimensionering av huvudledningar. Värdena kan behöva anpassas till lokala förhållanden. Utrymme
Sammanlagringsfaktor
Belysning Belysning i vårdrum: Sängplatser, miljöbelysning, toaletter
0,2
Belysning i medicinska utrymmen: Operationsrum, laboratorier, intensivvårdsrum, och liknande
0,8
Vägguttag Vägguttag för allmänbruk ≤ 10A
0,2
Utrustningsspecifika vägguttag för kirurgiska instrument, system för digitala journaler, medicintekniska produkter/apparater m m
1,0
Vägguttag i laboratorier, medicinska utrymmen, 0,8 (1,0 vid egen huvudledning) expeditioner m m Övrigt Röntgen
1,0
Ekonomiutrymmen
0,7
Ventilationsanläggningar
1,0
Hissar: 1 hiss
1,0
2-3 hissar
0,8
> 3 hissar
0,7
Rulltrappor
1,0
Hela sjukhuset:
0,7 ggr det sammanlagrade värdet för aktuella huvudledningar
11
Ledningssystem Huvudledningarna dimensioneras så, att den kontinuerliga belastningsströmmen vid nominell spänning med tillåtna toleranser kan tillåtas öka (≤ 50 %) utan att ändrings- eller förstärkningsåtgärder måste vidtas. Den väntade totala korttidsströmmen i elanläggningen ska beaktas vid elinstallationens dimensionering. Uppdelning av installationen Mottagningsstation och kopplingsutrustningar bör placeras med hänsyn till belastningstyngdpunkterna för varje anläggningsdel samt med tanke på exponering och störningar från elektromagnetiska fält. Vid stora anläggningar kan det vara tekniskt och ekonomiskt motiverat att dela upp anläggningen på flera fördelningar. Belastningsobjekt som med hänsyn till belastningens storlek eller karaktär kan verka störande på andra objekt eller som ur driftsäkerhetssynpunkt bör vara åtskilt från andra belastningsobjekt ska anslutas till egen huvud- eller gruppledning. Anslutning av enfasbelastningar till trefas gruppledning ska utföras så, att jämn belastningsfördelning erhålls mellan de tre faserna. Uppdelning på grupper sker med iakttagande av att ingen grupplednings belastningsförmåga utnyttjas helt vid planeringstillfället. Hänsyn ska härvid även tas till behovet av nöd- och reservkraft. Uppdelning på grupper av installationen görs så, att rum för medicinskt bruk eller rum där flera personer samtidigt vistas endast undantagsvis är helt beroende av en gruppledning. Miljöförhållanden Vid planering och installering av elanläggningen ska hänsyn tas till miljöfaktorer av betydelse, t ex förekomst av brandfarlig omgivning, fukt, extrema temperaturer samt elektriska och magnetiska fält. Behovet av skydd mot överspänning utvärderas i enlighet med SS 436 40 00. Ömsesidig påverkan All ansluten elektrisk utrustning ska vara så vald och placerad, att den inte har skadlig inverkan på undersökning och behandlig av patient samt på annan utrustning eller stör matningen under normala förhållanden. En bedömning ska därvid göras av de egenskaper hos materielen som skadligt kan påverka annan elektrisk materiel eller funktioner eller som kan skada elmatningen.
12
710.4
Skydd av personer, husdjur och egendom
710.41
Skydd mot elchock
710.411
Skydd mot både direkt och indirekt beröring
710.411.1
Skydd genom SELV och PELV
SELV och PELV i medicinska utrymmen av grupp 1 och grupp 2 skall inte ha nominell spänning överstigande 25 V växelspänning eller 60 V pulsationsfri likspänning. Skydd genom isolering av spänningsförande delar enligt avsnitt 412.1 i SS 436 40 00 och genom skärmar/barriärer och kapslingar enligt avsnitt 412.2 är väsentligt. I medicinska utrymmen av grupp 2 skall utsatta delar av utrustningar (t ex ljusarmatur för operationsbelysning) anslutas till potentialutjämningsledaren.
710.412
Skydd mot direkt beröring
710.412.3
Skydd genom hinder
Skydd genom hinder är inte tillåtet. 710.412.4
Placering utom räckhåll
Skydd genom placering utom räckhåll är inte tillåtet. Enbart skydd genom isolering av spänningsförande delar och skydd genom skärmar eller kapslingar är tillåtet.
710.413
Skydd mot indirekt beröring
710.413.1
Skydd genom automatisk frånkoppling av matningen
710.413.1.1
Allmänt
710.413.1.1.1
Frånkoppling av matning
I medicinska utrymmen av grupp 1 och 2 gäller följande: I IT-, TN- och TT-system skall den villkorliga beröringsspänningen inte överstiga 25 V (UL ≤ 25 V) ANM 1 – I Sverige används inte TT-system, se även avsnitt 710.413.1.4.
I TN- och IT-system gäller tabell 41C i SS 436 40 00. ANM 2 – Frånkoppling av matningen vid överlast eller kortslutning kan tillförsäkras genom olika utföranden enligt de allmänna reglerna för att uppnå erforderlig säkerhet.
710.413.1.3
TN-system
I gruppledningar med överströmsskydd upp till och med 32 A skall, i utrymmen av grupp 1, jordfelsbrytare med högst 30 mA märkfelström installeras (tilläggsskydd). ANM 1 – Jordfelsbrytare enligt föregående stycke är inte lämpligt att montera i gruppledning för rum i vilka patienter är föremål för undersökningar eller behandlingar som inte bör störas av strömavbrott.
Analys för ställningstagande enligt ANM 1 bör ske i samråd med användaren.
13
ANM 2 – För matning avsedd för stickproppsansluten utrustning i sådana rum bör jordfelsbrytare vara placerad lätt åtkomlig och identifierbar för vårdpersonalen i anslutning till respektive eluttag. ANM 3 – Den i Sverige använda praxisen att i utrymmen av grupp 2 använda TN‑S-system för hela installationen är föredraget alternativ till möjligheten att för viss matning använda medicinska IT-system som beskrivs i avsnitt 710.413.1.5.
I medicinska utrymmen av grupp 2 får jordfelsbrytare endast användas i följande kretsar: – kretsar som matar operationsbord – kretsar för röntgenutrustning ANM 3 – Fordringen gäller huvudsakligen flyttbar röntgenutrustning som förs in i medicinska utrymmen av grupp 2.
– kretsar för större utrustningar med märkeffekt överstigande 5 kVA – kretsar för icke-kritisk utrustning (icke livsuppehållande). ANM 4 – Vad som anses vara ”icke-kritisk utrustning” avgörs genom riskbedömning med avseende på vad avbrott kan innebära för patientsäkerheten.
Hänsyn skall tas till att samtidig användning av många sådana utrustningar inte får orsaka oönskad utlösning av jordfelsbrytaren. I medicinska utrymmen av grupp 1 och grupp 2 där jordfelsbrytare fordras enligt detta avsnitt skall endast jordfelsbrytare av typ A eller typ B användas beroende på den möjliga felströmmens kurvform. ANM 5 – Det rekommenderas att TN-S-system övervakas för att säkerställa isolationsnivån hos alla spänningsförande ledare. ANM 6 – För övervakning av anslutna apparater kan därjämte isolations övervakningsutrustning användas. En utrustning av detta slag kan endera mäta (likströms)resistansen mellan driftströmkretsarna och jord samt larma, då resistansen underskrider fastställt värde, eller mäta växelströmsimpedansen vid märkfrekvens mellan någon av fasledarna och jord, varvid den felström som skulle flyta till jord vid jordfel skall anges.
710.413.1.4
TT-system
I medicinska utrymmen av grupp 1 och grupp 2 gäller reglerna för TN-system (se avsnitt 710.413.1.3) ANM – TT-system är normalt inte tillåtet i Sverige. Se SS 436 40 00.
710.413.1.5
Medicinska IT-system
ANM 1 – I USA benämns ett sådant system ”Isolated Power System”. ANM 2 – I Sverige tillämpas TN-S-system istället för IT-system. Av denna orsak rekommenderas TN-S-system med isolationsövervakning. Skydd genom isolertransformator erfordras normalt inte inom rum för medicinskt bruk. Om undantagsvis sådant skydd erfordras bör det ske genom att transformatorn ingår i utrustningen. Detta innebär att ett IT-system inte behövs.
14
I de särskilda fall IT-system väljs för att mata medicinsk utrustning och medicinska system kan reglerna i det följande tillämpas. I medicinska utrymmen av grupp 2 skall medicinska IT-system användas för att mata medicinsk utrustning och system avsedda för livsuppehållande behandling, kirurgiska tillämpningar och annan elektrisk utrustning i patientens närområde, förutom utrustning uppräknad i andra stycket i avsnitt 710.413.1.3. För varje grupp av rum med samma användning skall det finnas minst ett särskilt medicinskt IT-system. Det medicinska IT-systemet skall isolationsövervakas enligt SS-EN 61557-8 med följande särskilda fordringar: – den inre växelströmsimpedansen skall vara minst 100 kΩ – provningsspänningen skall inte överstiga 25 V likspänning – strömmen skall, inte ens under felförhållanden, vara större än 1 mA toppvärde – indikering skall ges senast när isolationsresistansen sjunkit till 50 kΩ. En provningsanordning skall finnas. ANM 3 – I Tyskland krävs indikering om jordanslutningen eller ledningsanslutningen förloras. ANM 4 – De nödvändiga tilläggskraven på isolationsövervakningsanordningen, IMD, enligt ovan ges för närvarande inte i SS‑EN 61557‑8. De kommer att avlägsnas från denna standard när de behandlats i motsvarande produktstandard.
I varje medicinskt IT-system skall ett akustiskt och visuellt signalsystem som innehåller följande komponenter installeras på en lämplig plats, så att det ständigt kan övervakas (visuellt och akustiskt) av den medicinska personalen: – en grön signallampa för att indikera normal drift – en gul signallampa som tänds när minsta värdet på isolationsresistansen nås. Det skall inte vara möjligt att släcka eller koppla från denna indikering – ett akustiskt larm som ljuder när minsta värde på isolationsresistansen nås. Detta akustiska larm får tystas – den gula signalen skall släckas när felet avhjälpts och normala förhållanden är återställda. Där endast en utrustning matas från en särskild IT-transformator kan denna installeras utan isolationsövervakning. Det krävs övervakning av överlast och hög temperatur för IT-transformatorn. 710.413.1.6
Kompletterande potentialutjämning
710.413.1.6.1
I medicinska utrymmen av grupp 1 och grupp 2 skall kompletterande potential utjämningsledare installeras och anslutas till potentialutjämningsskenan för att utjämna potentialskillnader mellan följande delar i patientens närhet: – skyddsledare – främmande ledande delar
15
– skärmar mot elektriskt störande fält, om sådana är installerade – anslutning till ledande nät i golv, om sådana är installerade – metallskärmar hos isolertransformatorer, om sådana finns. ANM – Fasta ledande icke-elektriska patientstöd såsom operationsbord, fysioterapisängar och tandläkarstolar skall anslutas till potential utjämningsledaren såvida de inte är avsedda att isoleras från jord.
710.413.1.6.2
I medicinska utrymmen av grupp 2 skall ledarnas resistans, inklusive förbindningarnas resistans, inte överstiga 0,2 Ω mellan potentialutjämningsskenan och skyddsledarklämmorna i eluttag, fast utrustning eller främmande ledande delar. ANM – Resistansvärdet kan även bestämmas med hjälp av att ledare med lämplig area används.
710.413.1.6.3
Potentialutjämningsskenan skall placeras i eller nära det medicinska utrymmet. I varje kopplingsutrustning eller i dess närhet skall ytterligare en potentialutjämningsskena monteras till vilken kompletterande potentialutjämningsledare och skyddsjordledare skall anslutas. Förbindningarna skall göras så att de är klart synliga och var och en lätt frånskiljbara.
710.422
Skyddsåtgärder mot brand
Nationell lagstiftning som anger kompletterande krav kan finnas. Skydd mot brand I Sverige finns krav från Boverket och den lokala räddningstjänsten. Elinstallationen ska planeras och utföras på sådant sätt, att risken för skador som orsakar brand begränsas. Exempel på, och orsak till, sådana skador är: – mekanisk påverkan på kablar – kablars isolermaterial sönderbryts vid vibration eller böjning – undermåliga anslutningar och för trånga kopplingslådor – värmeavgivande elapparater placerade för nära brännbart material – kablars och elapparaters normala kylning hindrad genom felaktigt montage eller bristande skötsel – hög temperatur p g a högt övergångsmotstånd i kontaktpunkter, anslutningar etc. Viktiga elutrustningar, t ex kopplingsutrustningar, transformatorer, nödkraft- och reservkraftanläggning och kondensatorer för faskompensering, placeras i egna brandceller. Elutrustning som utgör reserv eller reservmatningsmöjlighet bör anordnas så att samma brandskada inte skadar både den ordinarie utrustningen och reservmöjligheten.
16
Åtgärder ska även vidtas för att minska brandbelastningen i rum med kopplingsutrustning, viktig kabelförläggning etc. Kulvertar med viktig kabelförläggning får inte utnyttjas för förvaring av brännbart material. Brandpåkänning Annan elledning än sådan som är avsedd för rummets eget behov ska inte förläggas i rum med stor brandbelastning. Om detta inte kan undvikas ska särskilda skyddsåtgärder vidtas. Där elledningar, rör, trummor etc passerar en brandcellsbegränsande vägg ska genomgången tätas så att den uppfyller samma brandtekniska krav som väggen. Speciell uppmärksamhet ägnas genomgångar som normalt blir dolda till exempel av undertak.
710.5
Val och montering av elmateriel
710.51
Allmänt
710.512
Driftförhållanden och yttre påverkan
710.512.1
Driftförhållanden
Skydd mot störning från elektriska och magnetiska fält Vid fysiologiska mätningar kan mätutrustningen påverkas induktivt av magnetiska fält eller kapacitivt av elektriska fält. Induktiv påverkan undviks dels genom användning av TN-S-systemet, dels genom att kopplingsutrustningar, transformatorer, kontaktorer och liknande inte placeras nära rum för elektromedicinska mätningar. Särskild uppmärksamhet erfordras om skenstråk med hög strömbelastning används för huvudledningar. Jordnings- och potentialutjämningsnät bör vara utförda som radialnät för att undvika slingor som kan ge vagabonderande strömmar. Kapacitiv påverkan undviks genom skärmning av rummet och genom speciellt utförd gruppcentral. Huvuddelen av elektromedicinska mätningar sker i frekvensområdet 0 Hz – 1000 Hz där skärmverkan är låg. Skärmade rum erfordras därför endast undantagsvis, men kan övervägas vid mätningar som är känsliga för högfrekvensstörningar, t ex EMG. Ömsesidig skadlig inverkan mellan elinstallationer och andra installationer Elutrustning ska monteras så, att skadlig återverkan mellan elinstallationen och annan ej elektrisk installation undviks. I närheten av rörledningar för hetvatten eller ånga ska elkabel och elapparater antingen monteras på sådant avstånd, att erforderligt värmeskydd ernås, eller förses med värmeisolerande skydd såvida inte värmebeständig utrustning nyttjas. Omgivningstemperaturen måste beaktas speciellt vid placering och dimensionering av kablar i denna miljö. 17
Tyristorvariatorer För reglering av belysning, motorer och värme används tyristorvariatorer med styrvinkelvariering. För reglering av värme kan därjämte användas tyristorvariatorer med till- och frånstyrning. Med hänsyn till störningsrisken får utrustning baserad på styrvinkelvarierad tyristor endast installeras om tyristorvariatorn försetts med störskydd eller att störningsriskerna på annat sätt eliminerats. Ljusarmaturer med elektroniska förkopplingsdon för hf-drift kan orsaka störningar, vilket måste beaktas och störningsriskerna minimeras. Skärmade rum Rum i vilket för störfält särskilt känsliga mätningar såsom EMG skall göras ska i första hand placeras på betryggande avstånd från störkällan, i andra hand, t ex för MRT, förses med metallisk avskärmning. Skärmningen utförs efter samråd med tillverkaren. ANM – EMG = elektromyografi MRT = magnetresonanstomografi
710.512.1.1
Transformatorer för medicinska IT-system
Transformatorer skall installeras nära, inne i eller utanför, de medicinska utrymmena och placeras i skåp eller kapslingar för att förhindra oavsiktlig beröring med spänningsförande delar. Märkspänningen på sekundärsidan skall inte överstiga 250 V växelspänning. 710.512.1.6
Medicinska IT-system för medicinska utrymmen av grupp 2
Transformatorer skall uppfylla kraven i SS‑EN 61558-2‑15 med följande kompletterande krav: Läckströmmen från utgående lindning till jord och läckströmmen från höljet skall inte överstiga 0,5 mA mätt i tomgång och med transformatorn matad med märkspänning och märkfrekvens. Enfastransformatorer skall användas för det medicinska IT-systemet för bärbara och fasta utrustningar och märkuteffekten skall inte vara lägre än 0,5 kVA och inte högre än 10 kVA. Om det också krävs matning av trefasbelastningar via ett IT-system skall en separat trefastransformator anskaffas med en huvudspänning på sekundärsidan som inte överstiger 250 V. 710.512.2
Yttre påverkan
ANM – Uppmärksamhet bör ägnas åt förhindrande av elektromagnetiska störningar.
18
710.512.2.1
Explosionsrisk
ANM 1 – Fordringar på elektromedicinsk utrustning för användning i områden med brännbara gaser och ångor finns i SS‑EN 60601-1. ANM 2 – Där farliga förhållanden kan uppstå (t ex i närvaro av brännbara gaser och ångor) kan särskilda åtgärder behöva vidtagas. ANM 3 – Det rekommenderas att uppladdning av statisk elektricitet förhindras.
Elmateriel (t ex eluttag och elkopplare) skall monteras på ett minsta horisontalt avstånd (cc) av 0,2 m från utlopp för medicinsk gas, för att minimera risken för antändning av brännbara gaser. 710.514.5
Dokumentation
Planer över elinstallationen tillsammans med protokoll, ritningar, kretsscheman och ändringar till dem såväl som instruktioner för drift och underhåll, skall anskaffas till brukaren. ANM – Ritningar och kretsscheman bör vara utförda enligt IEC 60617 och SS‑EN 61082-1.
Hithörande dokument är särskilt: – blockscheman som visar det normala matningssystemet och nödkraftmatningen som enlinjeschema. Schemana skall ge information om placeringen av undercentralerna i byggnaden – blockscheman för huvud- och undercentraler som visar kopplingsapparater och centraler som enlinjescheman – installationsritningar enligt IEC 60617 – översiktsscheman över manöveranordningar – instruktioner för drift, besiktning, provning och underhåll av batterier och nödkraftkällor – verifiering av överensstämmelse med fordringar i standarder (t ex med avsnitt 710.413.1) – förteckning över belastningar som är permanent anslutna till nödkraftmatning och som anger normala strömmar och beträffande motorlaster även startströmmar – en loggbok som innehåller resultaten av alla provningar och besiktningar som måste vara avslutade före överlämnande/idrifttagande.
19
Märkning och dokumentation Märkning Utrustning ska märkas på entydigt sätt. Vid behov ska även ledningar märkas för entydig identifiering. Varje installation ska redovisas på ritningar eller genom tabeller, av vilka tydligt ska framgå samhörighet mellan apparater, ledningar och rum (placering, kabeltyp, dimension samt andra data). Vid gruppcentraler ska finnas entydiga uppgifter om gruppledningar. Dessa ska redovisas dels i säkringsnummerordning (innehållande eventuell beteckning av gruppledningen, area, säkringsstorlek, rumsnummer samt anslutna objekt i rummet), dels i rumsnummerordning de grupper som betjänar rummet. Anläggningar ska märkas entydigt. Märkningen anbringas i ställverk (utgående kabelfack) och gruppcentraler samt vid ändavslutningar. Tillhörande uttagsdon ska förses med väl synlig märkning. För nybyggnad och större förändringar rekommenderas följande märkningsprincip: För sjukvårdspersonal: Skylt
Betydelse
bakgrund
text
vit
svart
normalkraft
grön
vit
reservkraft
brun
vit
avbrottsfri kraft (UPS)
blå
vit
likspänning 24/48/110 V dc
Exempel: Text
Text
Text
Text
För teknisk personal: – Övrig Last [ÖL] (normalkraft/oprioriterad/sekunda m m) – Viktig Last [VL] (reservkraft/prioriterad/prima m m) – Mycket Viktig Last [MVL] (avbrottsfri kraft från UPS) – Likströmssystem [LS] (alla DC-spänningar)
20
Dokumentation Omfattningen av dokumentationen anpassas till behovet vid enklare eller mer komplicerade installationer. Handlingarna ska skrivas på svenska och symboler, beteckningar, definitioner, scheman o d ska vara enligt svensk standard. Varje installation ska redovisas på ritning eller genom tabeller av vilka tydligt framgår samhörighet mellan apparater, ledningar och rum (placering, kabeltyp, dimensionering samt andra data). Handlingarna ska återge det slutliga utförandet av installationerna.
710.52
Ledningssystem
Ledningssystem i medicinska utrymmen av grupp 2 skall enbart vara ägnade åt utrustning och anordningar i detta utrymme. Kablar och kabelförläggning Beträffande kabelförläggning i byggnader se även SS 424 14 38. Förläggningssätt Rör ska normalt vara av isolermaterial, dock kan stålrör användas där rör kan utsättas för mekanisk påkänning. Stålrör får dock inte användas för enbart grundisolerade ledare. I rum för medicinskt bruk ska kabel normalt förläggas i rör eller i för kabel särskilt anpassad list eller ledningskanal. I lokaler med nedtagbara undertak och som inte är att anse som rum för medicinskt bruk förläggs kablarna utanpåliggande på vägg (tak) eller på stege ovanför undertaket. Kablar mellan våningsplan förläggs i lättillgängliga ledningsschakt. Huvudledningar bör förläggas i två eller flera separata schakt för att begränsa risken för driftstörningar på grund av yttre påverkan, t ex vid brand. Hänsyn till risken för störningar genom kapacitiv och induktiv påverkan mellan olika ledningssystem skall tas genom att, där risk för sådana störningar finns, ledningar inte förläggs parallellt med mindre inbördes avstånd än 5 cm. Parallellföringssträckan begränsas. I vissa fall kan den elektriska miljön ställa strängare krav. Störande och störda kretsar bör om möjligt korsa varandra vinkelrätt. Vid parallellförläggning av elledning och gasrör ska minsta avstånd mellan dem vara 15 cm. Vid korsande förläggning kan detta reduceras till 5 cm. Om dylik elledning och gasrör förläggs i samma ränna ska endera ovan angivet avstånd innehållas eller rännan uppfylla gällande krav på vårdrumspaneler.
21
Kopplingspunkter Avgreningar bör inte placeras i rum för medicinskt bruk utan samlas i en punkt i ett lämpligt förrum till detta. Detta innebär att kopplingsdosor inte bör finnas i rum för medicinskt bruk. Om kopplingsdosa för permanent avgrening placeras i rum för medicinskt bruk ska den vara försedd med tättslutande lock. Dock kan avgrening ske i vägguttag utfört för överkoppling samt i för avgrening avsett utrymme i vårdrumspanel eller motsvarande.
710.53
Bryt-, manöver- och skyddsanordningar
710.53.1
Skydd av ledningssystem i medicinska utrymmen av grupp 2
Överströmsskydd för kortslutning och överlast är nödvändigt för varje gruppledning. Överlastskydd tillåts inte i kretsar på primär- eller sekundärsidan av transformatorer för medicinska IT-system. Säkringar kan användas som kortslutningsskydd. Gruppcentraler Gruppcentral bör placeras i härför avsedd nisch i korridor eller motsvarande utrymme. Inom rumsgrupp för medicinskt bruk som innehåller operationsrum ska gruppcentral i första hand placeras i ”oren” korridor, där sådan finns, och omfatta högst 4 operationsrum med tillhörande lokaler. I vissa undersökningsrum och laboratorier kan med hänsyn till verksamheten speciellt utformade gruppcentraler förekomma. Kopplingsutrustningar Kopplingsutrustning bör normalt förses med elkopplare för att kunna göra den spänningslös för arbete. Kopplingsutrustning för frånkoppling av fel För frånkoppling av fel används överströmsskydd, skydd vid jordfel (jordfelsbrytare), överspänningsskydd och underspänningsskydd. Överströmsskydd Ett överströmsskydd kan utgöras endera av säkring, dvärgbrytare (automatsäkring) eller av effektbrytare styrd av lämplig reläutrustning, i vissa fall utförd med speciell tidsfunktion eller riktverkan. Motor förses med startkopplare. Då gruppledningar skyddas av dvärgbrytare ska följande iakttas: – lämplig utlösningskarakteristik på dvärgbrytare väljs – säkring som skyddar kabel till vilken gruppcentral med dvärgbrytare är ansluten dimensioneras med hänsyn till utlösningskarakteristiken hos dvärgbrytare.
22
Samordning mellan olika skydd Selektivitet Skydden ska sinsemellan samordnas så, att det skydd som är installerat närmast felkällan fungerar i första hand samt att, om detta inte sker, nästa skydd i skyddskedjan ska fungera. Jordning Skyddsledare Samtliga skyddsledare i ett rum ska vara anslutna till samma skyddsledar skena, d v s normalt i samma gruppcentral. Förekommer flera gruppcentraler ska deras PE-skenor sammankopplas. Skyddsledaren ska ingå i samma hölje eller kabel som tillhörande fas- och neutralledare. Potentialutjämning inom elanläggning Särskild potentialutjämning av utsatta delar på elektrisk utrustning behöver inte utföras. Utjämningen sker genom anslutning till skyddsledaren. Vid förläggning i rör får ledararean inte understiga 1,5 mm2 koppar samt vid annat förläggningssätt 4 mm2 koppar. Kopplingsutrustningar och transformatorstationer Systemlösning vid högspänningsmatning Detta avsnitt gäller i första hand sjukhusanläggning. Enklare utförande kan vara motiverat för annan medicinsk anläggning. Huvudmatningen från kraftleverantören bör utföras med minst två likvärdiga servisledningar som om möjligt dras fram olika vägar. Högspänningsställverket bör delas i två likvärda delar som normalt är sammankopplade över en lastbrytare. Till vardera ställverksdelen ansluts matande kabel, transformatorer och utgående kablar på sådant sätt, att den ena delen kan tas ut drift. Haveri i den ena ställverksdelen bör inte slå ut den andra eller omöjliggöra nödkraft- och reservkraftmatning. Vid sjukhusanläggning med transformatorer placerade på ett flertal platser bör dessa anslutas med radialmatning från mottagningsstationen. Matning med flera högspänningsställverk över en kabelslinga bör undvikas på grund av svårigheter att ernå ett selektivt högspänningsnät. Om slingsystem används ska det utföras som öppen slinga med möjlighet till överkopplingsautomatik. Även vid radialmatning bör kablarna om möjligt förläggas olika vägar. Belastningen i varje station ska normalt vara uppdelad på två transformatorer. Dessa bör under normal drift inte belastas med mer än 70 % av märkeffekten.
23
Lågspänningsställverk bör delas i en del för viktiga belastningsobjekt samt en del för övriga belastningsobjekt. Den senare delen ska vid övergång till nödkraft automatiskt bortkopplas. I ställverk för enbart viktiga belastningsobjekt, t ex operation, bör frånskiljningsmöjlighet anordnas så att matning till viss del av objektet kan ske vid t ex revision av ställverk. Båda transformatorerna ska kunna mata hela skensystemet gemensamt eller var för sig. Systemlösning vid lågspänningsmatning Utformningen av mottagningsanläggningen är vid lågspänningsmatning väsentligen beroende på storlek och karaktär av den medicinska anläggningen. Servisledningen bör utföras med kablar direkt från transformatorstation som tillhör elnätägaren. Antalet serviskablar bör väljas så, att vid fel på en kabel de återstående bör kunna överföra hela effekten. Varje kabel bör i vardera änden vara försedd med lastbrytare och säkringar. Mellan inkommande kablar och fack för utgående huvudledningar ska en huvudbrytare monteras. För större anläggning där nödkraft- och reservkraftanläggning är aktuell kan det vara lämpligt att ställverket uppdelas i en del för viktiga belastningsobjekt och en för övriga belastningsobjekt. Den senare ska vid övergång till nödkraft automatiskt bortkopplas. Anslutning till servisledning använd även för matning till annan anläggning än medicinsk bör komma ifråga endast om man för den medicinska anläggningen kan acceptera anslutning till den utformning av TN-system som innebär att neutralledare och skyddsledare i viss utsträckning är gemensam. Elutrustning med höga läckströmmar såsom autoklaver, desinfektionsutrustning, kanalvärmare, viss köksutrustning m m kan försämra elförsörjningen ur störningssynpunkt så att särskilda huvudledningar kan vara befogat för sådana utrustningar. Utförande av utrymmen För planering av utrymmen för kopplingsutrustning gäller standarderna SS 436 21 01 Utrymmen för elektriska kopplingsutrustningar för lågspänning och SS 421 01 01 Starkströmsanläggningar med nominell spänning överstigande 1 kV A. Utrustning och tillbehör Alla installationsapparater och bruksföremål som ska anslutas till elinstallationen skall vara utförda utan sammankoppling av neutralledare och skyddsledare. Centraler I de fall en central består av två enheter varav den ena är ansluten till nätet för viktiga belastningsobjekt och den andra till nätet för övriga belastningsobjekt ska skyddsledarskenan vara gemensam för de båda centralerna, alternativt ihopkopplade via en potentialutjämningsskena.
24
710.55
Annan elmateriel
710.55.1
Belysningskretsar
I medicinska utrymmen av grupp 1 och grupp 2 skall minst två matningar genom två kretsar finnas för några av ljusarmaturerna. En av de två kretsarna skall vara ansluten till nödkraftsystemet. I övriga utrymmen bör även där två matningar finnas, dock behöver de inte anslutas till nödkraftsystemet. I utrymningsvägar skall varannan ljusarmatur vara ansluten till nödkraftsystemet (se avsnitt 710.556). 710.55.3
Uttagskretsar i medicinskt IT-system eller TN-S-system för medicinska utrymmen grupp 2
Vid varje behandlingsplats för patienter, t ex vägguttag i vårdrumspaneler, skall följande gälla: – antingen skall minst två separata kretsar installeras för att mata uttagen, eller – skall varje eluttag förses med separat överströmsskydd. Där kretsar matas från olika system (TN-S eller IT) i samma lokal skall eluttag anslutna till det medicinska IT-systemet antingen: – vara av sådant utförande att de inte kan användas i andra system, eller – vara tydligt och permanent märkta.
710.556
Nödkraftsystem
710.556.5.2
Strömkällor
Nödkraftsystem klassificeras i bilaga A. 710.556.5.2.1
Allmänna fordringar på nödkraftkällor av grupp 1 och grupp 2
710.556.5.2.1.1
I medicinska utrymmen krävs en nödkraftkälla som, vid fel i den normala matningen, skall mata utrustningen som anges i avsnitt 710.556.5.2.2.1, 710.556.5.2.2.2 och 710.556.5.2.2.3 med el under en definierad tid och med en förbestämd omkopplingstid. 710.556.5.2.1.2
Om spänningen i en eller fler fasledare vid huvudcentralen faller med mer än 10 % av den nominella spänningen skall en nödkraftkälla automatiskt överta matningen. Omkopplingen av matningen skall vara tidsfördröjd för att möjliggöra automatisk återinkoppling av effektbrytare för inkommande matning (korta avbrott). 710.556.5.2.1.3
Beträffande kablar för förbindning av enskilda komponenter och utrustningar för nödkraftkällor se avsnitt 710.52. ANM – Kretsen som förbinder nödkraftkällan med huvudcentralen bör anses som en säkerhetskrets/nödkraftkrets.
25
710.556.5.2.1.4
Eluttag som matas av en nödkraftkälla skall vara tydligt identifierbara. För exempel på färgmärkning, se textrutan efter avsnitt 710.514.5. 710.556.5.2.2 Detaljerade fordringar på nödkraftsystem 710.556.5.2.2.1 Nödkraftkällor med en omkopplingstid mindre än eller lika med 0,5 s
Vid ett spänningsbortfall eller för låg spänning i en eller fler fasledare i centralen skall en särskild nödkraftkälla mata ljusarmaturer vid operationsbord och andra väsentliga ljusarmaturer, t ex endoskop, under minst 3 h. Matningen skall övertas inom högst 0,5 s. 710.556.5.2.2.2 Nödkraftkällor med en omkopplingstid mindre än eller lika med 15 s
Utrustning enligt avsnitt 710.556.7.5 och 710.556.8 skall anslutas inom 15 s till en nödkraftkälla som kan mata utrustningen under minst 24 h när spänningen i en eller fler fasledare vid huvudcentralen fallit med mer än 10 % av den nominella spänningen under minst 3 s. ANM – 24 h-perioden kan minskas till minimum 3 h om de medicinska kraven och utrymmets användning, innefattande behandlingen, kan avslutas och om byggnaden kan utrymmas inom en tid som är avsevärt kortare än 24 h.
710.556.5.2.2.3 Nödkraftkällor med en omkopplingstid större än 15 s
Annan utrustning än den som anges i avsnitt 710.556.5.2.2.1 och 710.556.5.2.2.2 och som krävs för att upprätthålla sjukhusservicen kan anslutas antingen automatiskt eller manuellt till en nödkraftkälla som kan mata den under minst 24 h. Denna utrustning kan vara till exempel: – steriliseringsutrustning – tekniska byggnadsinstallationer, särskilt luftbehandlingssystem, uppvärmningsoch ventilationssystem, driftsystem och avfallssystem – kylutrustning – matlagningsutrustning – batteriladdare. Nödkraftanläggning Systemlösning Motordriven generatoranläggning placeras enligt nedanstående avsnitt. Energin fördelas över det ordinarie ledningsnätet. Lågspänningsställverket är vid behov uppdelat i en del för viktiga belastningsobjekt och en för övriga belastningsobjekt. Huvudledningsnätet blir härigenom uppdelat i två delar. Normalt bör övriga centraler även utföras som två delar anslutna till var sin huvudledning, varvid den del som är ansluten till ställverket för viktiga belastningsobjekt ingår i ett nödkraftnät.
26
Vid avbrott i kraftleverans ska nödkraftaggregatet starta. Utebliven start hos ett aggregat vid flera installerade aggregat får inte fördröja inkoppling av startande aggregat till nödkraftnätet. Om ett aggregat inte startar automatiskt inom angiven tid ska det finnas möjlighet att starta och inkoppla detta manuellt. Större anläggningar bör utföras med manuell återgång utan avbrott. Nödkraftanläggning baserad på batteri placeras i regel lokalt. Från batteriet framdras matande huvudledningar till gruppcentraler avsedda för anslutningsobjektet. Vid spänningslöshet på huvudledning från ställverksdelen för viktiga belastningsobjekt överkopplas avsedd gruppledning omedelbart till nödströmsmatning. Även i de fall då kombinationen batteri och växelriktare används utförs nätet på samma sätt. Vid spänningsbortfall sker överkopplingen automatiskt till växelriktaren. För speciellt avbrottskänslig utrustning, t ex datorer, kan avbrottsfri strömförsörjning erfordras. Motordriven generator Vid planering av nödkraftaggregaten beaktas belastningstyngdpunkt samt drift-, säkerhets- och miljökrav. Aggregaten dimensioneras med hänsyn till sammanlagrad belastning. Vid projekteringen måste beaktas att aggregaten har begränsad kortslutningseffekt. Den producerade energin matas in på den ordinarie elinstallationen som vid övergång till reservkraftdrift delas upp i två sektioner, en för viktiga belastningsobjekt, d v s sådana avdelningar eller apparater som helt eller delvis ska förses med reservkraft, samt en för övriga belastningsobjekt. Uppdelningen ska ske automatiskt. Hänsyn ska härvid tas till att vid flera aggregat dessa kan kopplas in med viss tidsskillnad. Tiden från inträffat avbrott till dess nödkraftanläggningen övertar en grundbelastning av viktig last bör inte överstiga 15 s. Resterande viktig last inkopplas successivt. Nödkraftanläggningen utförs för automatisk start vid spänningsbortfall med samtidig bortkoppling av icke viktiga belastningsobjekt och bortbrytning av inkommande nät. Om separat dagtank finns ska påfyllning från förrådstanken ske automatiskt. Som reserv för motordriven pump ska handdriven pump finnas. Start av drivmotorn kan ske med batteridriven startmotor (mindre anläggning) eller med tryckluftsdriven startmotor eller direktinsprutning av tryckluft (större motorer). Startutrustning dimensioneras för fem på varandra följande startförsök.
27
Kylsystemet får inte vara beroende av kontinuerlig färskvattentillförsel från allmänt vattenledningsnät. Ventilationsanläggning för nödkraft- och reservanläggning ska utformas så, att erforderlig förbränningsluft erhålls och att temperaturen i reservkraft rummet även vid långvarig drift normalt inte överstiger + 25 °C eller att större temperaturstegring än 10 °C inte förekommer. Temperaturen i rummet bör inte understiga + 15 °C. Vid lägre temperaturer kan särskilda åtgärder behöva vidtas. Drivmotorns effekt ska motsvara generatorns effekt vid cos φ = 0,8 ökad med föreliggande förluster dels genom direkt påbyggd utrustning, dels i transmission och generator. Märkeffekten ska kunna avges kontinuerligt. Under varje 6-timmarsperiod med märkbelastning ska aggregatet kunna överbelastas med 10 % under 1 h. Generatorn ska medge start av kortslutna motorer enligt villkor angivna vid upphandling. Transformatorer i anläggningen kan ge stora inkopplingsströmmar vilket bör beaktas. Varvtalsreglering och spänningsreglering ska vara sådan att frekvens och spänning inte varierar mer än ± 0,5 % relativt märkvärdena. I ”Det robusta sjukhuset” finns rekommendationer om uthålligheten hos reservmatningen. Batterianläggning Energikällan ska bestå av laddningsbart batteri jämte en likriktare för underhållsladdning av batteriet. I de fall belastningsobjekten inte kan anslutas direkt till likström erfordras även en växelriktare. Batteri ska ha minst 1 h drifttid med märklast. 710.556.7
Nödbelysningskretsar
710.556.7.5
Nödbelysning
Vid strömavbrott skall minsta nödvändiga belysning erhållas i följande utrymmen genom en nödkraftkälla: – utrymningsvägar – utgångskyltar – utrymmen för kopplingsapparater för nödkraftgeneratorer och för huvudcentraler för den normala matningen samt för nödkraftmatningen – rum i vilka väsentliga driftsystem finns. I varje rum skall minst en ljusarmatur matas från nödkraftkällan – medicinska utrymmen av grupp 1. I varje rum skall minst en ljusarmatur matas från nödkraftkällan – medicinska utrymmen av grupp 2. I varje rum skall minst 50 % av ljusarmaturerna matas från nödkraftkällan. Omkopplingstiden för nödkraftkällan skall inte överstiga 15 s. ANM – Värdet för belysningsnivån kan ges av nationella och/eller lokala regler.
28
Beträffande installation av nödbelysning och dess funktion se Boverkets föreskrifter. Nödbelysning ska vara skild från elinstallationen i övrigt. Nödbelysningen ska fungera under minst 1 h vid strömavbrott men bör vara ansluten till elnät eller nödkraftanläggning. Med hänsyn till belysningsbehovet fördelas rummen inom en medicinsk anläggning på nedanstående tre grupper: Grupp 2
Rum med full funktionsbelysning: Hela den normala belysningsinstallationen ansluten; därjämte ska finnas en belysningsinstallation motsvarande 10 % – 15 % av den normala som är ansluten till nätet för övrig last. ANM 1 – I rum med belysning enligt grupp 2 ansluts till nätet för viktig last även samtliga vägguttag samt alla apparater som erfordras för verksamheten; därjämte ska något vägguttag anslutas till nätet för övrig last.
Grupp 1
Rum med begränsad funktionsbelysning: Del av allmän belysning, i regel hälften, samt undersökningslampa eller annan medicinsk belysning ansluten, så att verksamheten kan fortsätta. ANM 2 – I rum med belysning enligt grupp 1 ansluts ett dubbelt vägguttag per behandlingsplats och vårdplats till nätet för viktig last.
Grupp 0
Rum med ledbelysning: Belysning tillräcklig för att förhindra olycksfall.
Beträffande rum som inte anges i bilaga B förutsätts att indirekt ledljus erhålls från annat rum, t ex genom dörröppning. Boverket anger en minsta belysning i gångstråk av 2 lux. 710.556.8
Annan utrustning
Andra system än belysning som kräver en omkopplingstid som inte överstiger 15 s kan till exempel vara följande: – särskilda hissar för brandmän – ventilationssystem för rökutsug – kallelsesignalsystem – medicinsk utrustning som används i medicinska utrymmen av grupp 2 för kirurgiska eller andra åtgärder av vital betydelse. Sådan utrustning anges av ansvarig personal – elutrustning för försörjning av medicinsk gas innefattande tryckluft, vakuum och narkosutsug (anestetika) såväl som deras övervakningsutrustning – branddetektering-, brandlarm- och brandsläckningssystem.
29
Anslutning till reservkraftanläggning inom 15 s Den grundbelastning som ligger fast inkopplad till nätet för viktiga belastningsobjekt och erhåller spänning direkt vid inkopplingen ska begränsas så att reservkraftanläggningen inte överbelastas. Inkoppling av ytterligare belastningsobjekt sker därefter genom manuell styrning eller medelst programverk inom ramen för tillgänglig effekt. Röntgenutrustning inom röntgenavdelning ansluts till nätet för viktig last endast i sådana rum som ur belysningssynpunkt hänförs till grupp 2. Uttag för transportabla röntgenapparater på annan plats än i röntgen avdelning, liksom uttag för medicinkylskåp och blodkylskåp samt enstaka uttag i laboratorium och motsvarande ska anslutas till nätet för viktig last. I övrigt bör följande anläggningar vara anslutna: – likriktare för batteriladdning – teletekniska anläggningar: rikstelefon, interntelefon, patientsignalsystem, personsökning, ur, larmanläggning – djupfrysningsanläggningar och födoämneskylanläggning – utrustning för labprover – boxtransportör och rörpostanläggning – anläggning för medicinsk tryckluft – hissanläggning – styr- och reglerutrustning i nödvändig omfattning. Samtliga hissar ska vara anslutna och automatiskt en och en köras till förutbestämt stannplan. Viktiga hissar ska vara i drift. All utrustning i maskincentralen, hela ventilationsanläggningen samt pumpar för vatten och avlopp bör anslutas så, att den kan tas i bruk under reservkraftdrift. Igångsättning av dessa anläggningar ska dock ske manuellt och göras beroende på beräknad avbrottstid m m. Viss ventilation i operationsavdelning ska för att säkerställa steriliteten vara ansluten så, att automatisk start kan ske.
710.6
Kontroll
Datum för och resultat av varje kontroll skall protokollföras.
710.61
Kontroll före idrifttagning
Provningarna som anges nedan under punkterna a) till e) skall utföras som tillägg till dem som anges i SS 436 46 61 både före ibruktagande och efter ändringar eller reparationer och före återibruktagande.
30
a) Funktionsprovning av isolationsövervakningsutrustning för medicinska ITsystem och akustiska/visuella larmsystem. b) Mätning för att kontrollera att den kompletterande potentialutjämningen överensstämmer med kraven i avsnitt 710.413.1.6.1 och 710.413.1.6.2. c) Kontroll av fullständigheten av anordningarna som krävs enligt avsnitt 710.413.1.6.3 för ekvipotentialisering. d) Kontroll av fullständigheten av fordringarna enligt avsnitt 710.56 för nödkraftsystemen. e) Mätning av läckströmmar från utgångskretsen och kapslingen till medicinska IT-transformatorer i tomgång. Kontroll av ny eller ombyggd anläggning Efter varje ny- eller ombyggnad utförs en slutbesiktning enligt reglerna i upphandlingsunderlaget. Vid slutbesiktningen redovisas protokollet från: – mätning av jordtag (om ett sådant finns) – provning av reläutrustning – provning av vakter på transformatorer, värmeapparater etc – provning av utlösning- och säkerhetsfunktioner mellan olika omkopplare, för nödstopp etc – kontroll av laddningsutrustningars laddningsspänning – isolationsmätning av ledningsnätet – mätning av resistansen skärm-jord i skärmat rum – mätning av resistansen hos halvledande golv – provkörning av reservkraftanläggningen. Provningen genomförs dels i 1 h med full last samt direkt därefter 1,1 × full last under 1 h Kontroll av erforderlig dokumentation utförs, inklusive risk- och konsekvensanalys.
710.62
Återkommande kontroll
Återkommande kontroll av punkterna a) till e) i avsnitt 710.61 skall utföras enligt lokala/nationella regler. Om lokal/nationella regler saknas rekommenderas följande intervall: a) funktionsprovning av omkopplingsanordningar: 12 månader b) funktionsprovning av isolationsövervakningsanordningar: 12 månader c) kontroll genom okulär besiktning av skyddsanordningarnas inställning: 12 månader d) mätning för kontroll av den kompletterande potentialutjämningen: 36 månader e) kontroll av fullständigheten av anordningarna som krävs för potentialutjämning: 36 månader
31
f) månatlig funktionsprovning av: – nödkraft med batteri: 15 min – nödkraft med förbränningsmotor: till dess drifttemperatur uppnås: 12 månader för uthållighetsprovning – nödkraft med batteri: kapacitetsprovning – nödkraft med förbränningsmotor: 60 min. I samtliga fall skall belastningen vara minst 50 % till 100 %. g) mätning av läckströmmar hos IT-transformatorer: 36 månader h) kontroll av jordfelsbrytares utlösning vid IΔn: inte mindre än 12 månader. Återkommande provningar a) Omkopplingsautomatik bör kontrolleras 2 gånger per år enligt ”Det robusta sjukhuset”. f) UPS-anläggning ska vara anordnad för motionsdrift och kapacitetsövervakning av batterier enligt ”Det robusta sjukhuset”. Se även SEK Handbok 431, Avbrottsfri el – UPS. Kapacitetsprovning av batteri bör utföras en gång per år. Nödkraftanläggning Nödkraftanläggningen bör provas minst 1 gång per månad med den belastning som normalt är anslutet till nätet för viktiga belastningsobjekt. Vid provningen, som bör pågå 10 – 20 minuter, görs dels en frånkoppling av det matande elnätet, dels en återinkoppling av det matande nätet. Provningen och utförda kontroller dokumenteras i en journal. Vidare bör anläggningen belastningsprovas minst 2 gånger per år. En provning bör utföras under någon av sommarens varma dagar och en någon av vinterns kalla dagar. Provningen genomförs med full last under 1 h samt direkt därefter med 1,1 × full last under 1 h. Nödbelysning Nödbelysningsanläggningen funktionsprovas minst en gång per år. Vid provningen kontrolleras även om inbyggda laddningsbara batteriers livslängd har gått ut. Reläskydd Reläskydd för ställverk, transformatorer, reservkraftanläggning, jordfelsövervakning etc provas (sekundärprovning) minst vart annat år. Provningsström och utlösningstid redovisas i journal eller provningsprotokoll.
32
Termografering Termografering utförs minst en gång per år för att söka begynnande varmgångar i t ex frånskiljnings‑, bryt‑ och anslutningspunkter. Mätningen utförs under höglasttid och bör omfatta högspänningsställverk, transformatorer, lågspänningsställverk och större fördelningscentraler, kanalskenfördelningar etc. Egenkontroll av elinstallationer I det löpande underhållet av elinstallationer utförs en egenkontroll för att lokalisera och avhjälpa skador och fel i elinstallationer och anslutna apparater samt brister i brandsektionering. Egenkontrollen utförs enligt checklistor eller upprättat program och skall dokumenteras. Regelbundna besiktningar Revisionsbesiktning av hela elanläggningen utförs minst vart tredje år av besiktningsingenjör.
2,5 m
1,5 m
1,5 m
1,5 m
IEC
2513/2000
ANM – Måtten som anges är inte bindande. Figur 710A – Exempel på patientomgivning (SS-EN 60601-1-1)
33
Bilaga A (normativ)
Klassificering av nödkraft för medicinska utrymmen (enligt avsnitt 556.1 i SS 436 40 00) Tabell A.1 Klass 0 Utan avbrott Klass 0,15 Mycket kort avbrott Klass 0,5 Kort avbrott
Utan avbrott, en matning som automatiskt säkerställer kontinuerlig matning under övergångsperioden, till exempel vid spännings- och frekvensvariationer. Mycket kort avbrott, en matning som är automatiskt tillgänglig inom 0,15 s. Kort avbrott, en matning som är automatiskt tillgänglig inom 0,5 s.
Klass 15
Medellångt avbrott, en matning som är automatisk tillgänglig Medellångt avbrott inom 15 s. Klass >15 Långt avbrott
Långt avbrott, en matning som är automatiskt tillgänglig efter längre tid än 15 s.
ANM 1 – Vanligtvis är matning utan avbrott obehövligt för medicinsk utrustning. Viss mikroprocessorstyrd utrustning kan dock behöva sådan matning. ANM 2 – Nödkraftmatning till utrymmen med olika klass skall hålla den klass som ger största tillförlitlighet. Se bilaga B för vägledning för tilldelning av klass till utrymmen. ANM 3 – ”inom” i tabellen avser ≤.
34
Bilaga B (informativ)
Exempel på tilldelning av gruppnummer och klassificering av nödkraftmatning för medicinska utrymmen En komplett lista med gruppnummer för alla medicinska utrymmen är omöjlig att åstadkomma, eftersom användningen av olika utrymmen skiljer sig åt mellan olika länder och även inom ett och samma land. Följande lista med exempel är endast avsedd som vägledning. Tabell B.1 – Exempel på grupp och klass för medicinska utrymmen Medicinskt utrymme
Grupp 0
1
2
≤ 0,5 s
Massagerum
2
Patientrum
x
3
Förlossningsrum
x
4
EKG-, EEG- och EHG-rum
x
x
5
Endoskopirum
xb
xb
6
Undersöknings- eller behandlingsrum
x
x
7
Urologirum
xb
xb
8
Rum för radiologisk diagnostik och terapi (annat än enligt 21)
x
x
9
Hydroterapirum
x
x
10
Fysioterapirum (sjukgymnastikrum)
x
12 13
x
≥ 0,5 s men ≤ 15 s
1
11
x
Klass (för nödkraft)
Anestesirum Operationsrum Förberedelserum
x
x xa
x
x x
xa
x
x
xa
x
x
xa
x x
14
Gipsrum
x
x
xa
15
Uppvakningsrum
x
x
xa
x
16
Hjärtkateteriseringsrum
x
xa
x
x
xa
x
x
xa
x
17
Intensivvårdsrum
18
Angiografirum (röntgenrum)
19
Hämodialysrum
x
x
20
Magnetkamerarum
x
x
21
Nukleärmedicinskt rum
x
22
Neonatalrum
x x
xa
x
a Operationslampor, undersökningslampor och livsuppehållande elektrisk utrustning för medicinskt bruk som kräver omkoppling inom 0,5 s b Som inte är operationsrum.
35
Förklaring av termer använda i tabell B.1 1.
Massagerum
2.
Patientrum Medicinskt använda rum för vård av patienter under deras vistelse på ett sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning.
3.
Förlossningsrum Rum som används för förlossningar.
4. 5.
Elektrokardiografirum (EKG-rum), elektroencefalografirum (EEG-rum) och elektrohysterografirum (EHG-rum) Endoskopirum Rum för endoskopiska undersökningar av organ genom naturliga eller artificiella kroppsöppningar. Exempel på endoskopimetoder är bronkoskopi, laryngoskopi, cystoskopi, gastroskopi och liknande metoder, som om det är nödvändigt utförs under anestesi.
6.
Undersöknings- eller behandlingsrum
7.
Urologirum (som inte är operationsrum) Rum där diagnostiska eller terapeutiska procedurer utförs på urogenitalorganen med medicinteknisk utrustning, såsom röntgenutrustning, endoskopiinstrument och diatermiapparater.
8.
Rum för radiologisk diagnostik och terapi Rum för radiologisk diagnostik Rum där joniserande strålning används för att visa kroppens interna strukturer med hjälp av radiografi, fluoroskopi, radioaktiva isotoper eller andra metoder. Terapirum Rum där joniserande strålning används för behandlingsändamål.
9.
Hydroterapirum Rum där patienter behandlas med hydroterapi, t ex terapeutisk behandling med vatten, saltvatten, gyttja, slam, lera, ånga, bubbelbad med vatten eller saltvatten, inhalationsterapi, elektroterapi i vatten. Vanliga swimmingpooler och badrum betraktas inte som hydroterapirum.
10.
Fysioterapirum (sjukgymnastikrum) Rum där patienter behandlas med fysioterapi (sjukgymnastik).
11.
Anestesirum Rum där vanlig inhalationsanestesi används. ANM – Anestesirum omfatttar t ex operationsrum, förberedelserum, gips- och behandlingsrum på en operationsavdelning.
36
12.
Operationsrum Rum där kirurgiska operationer utförs.
13.
Förberedelserum Rum där patienter förbereds för en operation, t ex genom att narkos ges.
14.
Gipsrum Rum för gipsning under narkos. ANM – Gipsrum tillhör vanligen en operationsavdelning.
15.
Uppvakningsrum Rum där patienten under observation vaknar upp från anestesin. ANM – Uppvakningsrum ligger vanligen nära operationsrumsgruppen, men är inte nödvändigtvis en del av denna.
16.
Hjärtkateteriseringsrum Rum för undersökning eller behandling av hjärtat med hjälp av katetrar. Exempel på använda procedurer är mätning av hjärtats hämodynamik, blodprovstagning, injektion av kontrastmedel eller stimulantia.
17.
Intensivvårdsrum Rum där patienten övervakas med patientövervakningsutrustning. Vid behov kan kroppsfunktionerna stimuleras.
18.
Angiografirum Rum där blodkärl undersöks med hjälp av kontrastmedel.
19.
Hämodialysrum Rum för behandling av patient med dialysapparat.
20.
Magnetkamerarum
21.
Nukleärmedicinskt rum
22.
Neonatalrum
37
38
SEK Svensk Elstandard Box 1284, 164 29 Kista Besöksadress: Kistagången 19 Tel: 08-444 14 00, Fax: 08-444 14 30 E-post: [email protected], Internet: www.elstandard.se
SEK Handbok 450, Utgåva 1 Elinstallationer i medicinska utrymmen
SEK har även givit ut: Jordfelsbrytare Vägledning för val och installation SEK Handbok 442 Utgåva 1
SEK Handbok 442, utgåva 1 Jordfelsbrytare – Vägledning för val och installation
Skyddsutjämning i byggnader SEK Handbok 413 Utgåva 4
SEK Handbok 413, utgåva 4 Skyddsutjämning i byggnader