24 0 110KB
1 Grammar & Language Tips GRAMMAR
HELP:
Here's a rough list of conjunctions in Norwegian. In response to questions about connectives. The coordinating conjunctions are: • • • • •
og (and), the most frequently-used word in Norwegian men (but) hverken … eller (neither … nor) also spelled verken … eller enten .. eller (either .. or) for (for, because)
Subordinating conjunctions (underordende konjunksjoner or subjunksjoner) are arranged below by the areas that they represent. general subordinating conjunctions: at (that) om (if, whether) denoting or relating time: når (when, whenever) da (when – in the past) før (before in time) så (then -- after that) etter (after in time) mens (while) til, inntil (until) siden (since). Also used in the time expression for.. siden "ago" hvis (if) om (whether / if) dersom (in case) uten at (without) denoting cause fordi (because) ettersom (since) denoting concession skjønt / enskjønt (although) selv om / selvom (even though) denoting intent for å (in order to)
2
denoting comparison enn (than) jo….jo (the … the – e.g. the more the merrier) desto .. desto (the…the – e.g. the more the merrier) som / likesom/ liksom (as well as) som om (as if) DA Da is both an adverb and a subordinating conjunction. As an adverb it means 'then' -- at a specific time in the past. If the sentence starts with an adverb (Da, nå, i dag, i går), the verb follows in position #2. I dag er (verb) det (subject) internasjonal kvinnedag. -INVERSION Da (adverb) var (verb) det (subject) veldig kaldt (then it was really cold) INVERSION If "da' is working as a subordinate (subordinating) conjunction, there is NO inversion -- normal Sub - verb word order -- in that clause. (inversion in the next clause if the subordinate clause STARTS the sentence,) Da mannnen leste avisen, var han i Berlin. When the man read the newspaper, he was in Berlin. Da (subordinate conjunction) mannnen (subject of subordinate clause) leste (verb of subordinate clause) avisen, var (verb -- inverted -- of MAIN clause) han (subject of MAIN clause) i Berlin. USING 'SIN', 'SITT', 'SINE': In Norwegian, when the thing "possessed" refers back to the subject, instead of the usual words for his, her, its, the words must be used.
3 A few examples: Example 1 Peter så huset sitt. Peter saw his house. (He saw his own house.) Notice, Peter is the subject AND he saw his OWN house, we use the reflexive .
Example 2 David har et nytt hus. Peter så huset hans. David has a new house. Peter saw his house. In this case Peter is not seeing his own house! Peter is the subject but the house belongs to someone else, to David, so we use the possesive adjective >. Example 3 Jeg så huset hans. I saw his house. I am the subject, but the house is not mine, again we use >. Example 4 David viser Peter huset sitt. David shows Peter his house. David is the subject and the house belongs to David, we use the reflexive. Example 5 David har et hus. Huset hans er nytt. David has a house. His house is new. Careful! The HOUSE is the subject in the second sentence, no need for a reflexive possesive. In English, "Marit is washing her car", needs some context to know whose car. In Norwegian - "Marit vasker bilen sin" (her own car). "Marit vasker bilen hennes" (some other woman's car). Discussion of NOUN forms here: http://www.phrasebase.com/archive/norwegian2/7128.html and a helpful chart here: http://www.stolaf.edu/depts/norwegian/grammar/nouns.html
4 Using 'which', 'who', 'whom' and 'som': WHICH: [Hvilken] bok leser du? - Which book are you reading?, but, Boken [som] jeg leser er Amerika-Breve. - The book which I'm reading is....... WHO: [Hvem] er den kvinnen i rød kjole? - Who is the woman in the red dress?, but, Kvinnen [som] har rød kjole er Kristina. - The who has the red dress is....... WHOM: [Hvem] snakker du til? - To Whom are speaking?, but, Han [som] jeg snakker til er John. - He whom I am speaking to....... Use of "PÅ" AND "I": på: http://www.lexin.no/lexin.html?dict=nbo-eng-maxi&uilang=ENG&checked-languages=E&checked-languages=N&checkedlanguages=B&search=p%C3%A5 i: http://www.lexin.no/lexin.html?dict=nbo-eng-maxi&uilang=ENG&checked-languages=E&checked-languages=N&checkedlanguages=B&search=i "På"
and "i"
with places -
From Språkrådet:
Foran de aller fleste stedsnavn (byer, steder, bygder, fjell- og landområder osv.) og administrative navn brukes i når det er påstedsangivelse: In front of most place names (Cities, towns, villages, mountain and land areas and so on) and administrative names use i when giving location information. i Andesfjellene, i Asia, i Bergen, i Drøbak, i Finnmark fylke, i Hamar kommune, i Nord-Norge, i New York, i Rondane, i Setesdalen, i Sør-Spania, i Trøndelag, i Tyskland, i Vladivostok Et viktig unntak er en del navn på norske byer, tettsteder og landskaper, der på har tradisjon: An important exception are a few names of Norwegian towns, villages and landscapes, here på is traditional. på Bryne, på Geilo, på Helgeland, på Kongsberg, på Lillehammer, på Lindås, på Molde, på Møre, på Oppdal, på Ringerike, på Rjukan, på Romerike, på Røros, på Sortland, på Stabekk, på Steinkjer, på Toten, på Tynset, på Vennesla, på Voss, på Åndalsnes, på Ås
5 Også bydelsnavn får gjerne på foran seg: på Blindern, på Furuset, på Haganes, på Lade, på Majorstua, på Møhlenpris, på Storhaug, på Stovner, på Tveito, på Våland osv. Grunnen til at bynavn og bydelsnavn får på foran seg, er ofte at de er gamle gårdsnavn. The reason that a town and village name gats på infront of it is that is is often an old farm name. Foran navngitte bygater er i det vanlige, men på er fast ved visse navn: In front of named city streets i is usual, but på is fixed with these names. på Drammensveien, på Karl Johan o.a. Dessuten brukes på om torg o.l.: på Solli plass, på Torgalmenningen. Om gateadresser er i likevel det vanlige, også der på ellers brukes: In street addresses i is also usual, even when på is used for the street.: kontorer i Karl Johans gate 28, leilighet i Parkveien. Grunnen er nok at det her vises til bygningsmassen der gata går. The reason for this is that is points to the building where the street goes. Foran fjelltopper brukes på In front of mountain tops use på....: på Galdhøpiggen, på Gaustatoppen, på Knutshø osv. Et tredje unntak utgjør de fleste øyer, øygrupper og øystater: A third exeption comprises most of the islands, island groups and island states på Bokn, på Cuba, på Filippinene, på Fyn, på Færøyene, på Grønland, på Hawaii, på Hitra, på Island, på Jeløya, på Kanariøyene, på Lanzarote, på Madeira, på Malta, på Moster, på Ny-Zealand (eller New Zealand), på Orknøyene, på Rodos, på Runde, på Sardinia, på Senja, på Sjælland, på Smøla, på Sri Lanka, på Sumatra, på Taiwan, på Vikna, på Øst-Timor, på Åland Det heter likevel: These are still used... i Indonesia, i Irland, i Japan, i Lofoten, i Storbritannia. It's not that different from English where you'd talk about being in the town or city but on the farm or mountain or island. It's just getting your head round the common usage.
6 Prepositions: http://sprakrad.no/nbno/Sprakhjelp/Rettskriving_Ordboeker/Skriveregler_og_grammatikk/Pr eposisjonsbruk_bm/ USE OF "å" AND "til": 1. After a modal verb, you use the infinitive WITHOUT **å** and without **til** Jeg kan snakke norsk, Han ville besøke Oslo, Hun måtte lære det utenat.( She had to memorize it) 2, After a small number of verbs you use the å + infinitive pattern: Vi pleier å ta det med ro om helgene. Ingrid liker å strikke. Statsministeren prøver å forklare utenrikspolitikken. Hvorfor må vi forsøke å øve uttalen? Alle mennesker behøver å spise, drikke og sove. Norskklassens medlemmer ønsker å forstå forskjellen mellom 'synes' og 'tro'. US og Norge håper å få mange gullmedaljer under OL. Han begynner å forstå muntlig norsk. Våger du å si det til styret? (Do you dare say that to the board?) 3. many 'til å' constructions depend on the nouns or adjective involved Han er i sin fulle rett til å gå til rettssak. (He's within his complete rights to file a suit) Sjefen er villig til å gi ham permisjon (The boss is willing to give him leave.) And some verb constructions require 'til å' -- for example: Det kommer til å bli kaldere. (it's going to get colder) Er du flink til å lage mat? Den norske reiselivsnæringen har lenge tapt kampen om turistpengene fordi den har vært for dårlig til å selge seg selv. (The Norwegian travel industry has for a long time lost the battle for tourist money because it has been bad at selling itself). Words with prefix 'ex-' and 'pro-': Where English uses the latin prefixes "ex-"(out from, out of, off, away, away from) "pro" (forth, for, forward, publicly, instead of)
7 Norwegian will often use the prefix or word "ut": exit: utgang express: uttrykke examine: utforske externally: utad extroverted: utadvendt exhausted: utmattet expand: utbygge / utfolde seg exhale: puste ut extinct: utdødd exclude: utelukke exploit: utnytte excellent: utmerket exclamation: utrop exclamation mark: utropstegn exposed to: utsatt for extermination: utryddelse expatriate: utvandrer pronounce: uttale proclaim: utrope About suffixes, prefixes, and compounds in Norwegian: http://norwegianlanguage.info/words/norw-compounds.html Language Tips and Grammar: adjectives in possessive constructions take an -e at the end (grammarians call it a 'weak' form of the adjective: min store bok mitt store hus våre store katter There are exceptions, for example, you'd use min lille bok, mitt lille hus, våre små katter and notice also that the noun after a possessive is indefinite (mitt hus, min bok, våre katter). --------------------------------------------------------------------------hele og halve: regularly do not use articles 'den,' 'det,' eller 'halve'. ex: "sangfest for hele byen" "opera for hele landet" "halve livet" "halve kongeriket"
'de' with 'hele'
8 With "hele" (all / the whole) and "halve" (half) the definite article in relation to the adjective is dropped: Ex: Han arbeidet hele dagen. (He worked whole day.) Hun spiste hele eplet. (She ate the whole apple.) De danset halve natta. (They danced half the night.) De leide halve huset. (They rented half the house.) Note also the following expressions: midt på lyse dagen (in broad daylight) fjerde året på rad (the fourth year in a row)" it would be WRONG to use the definite article in conjunction with "hele" and "halve". Note that normally "hele" and "halve" take the definite form of the noun "halve eplet", "halve boka", "hele huset", "hele året", there are a few exceptions: "i hele dag", "i hele sommer", "i hele vinter", "i hele verden" (for the whole day/summer/winter; in the whole world). --------------------------------------------------------------------------------------Irregular verbs Grammarians often divide strong verbs into a number of classes (usually seven). Here is an alphabetical list of the most common Norwegian verbs that are irregular, with examples to illustrate what they mean. 1. å be bad bedt - to request (somebody to do something); to ask somebody to do something Han bad meg vente. (He asked me to wait) Han har bedt meg om å lese brevet. (He has asked me to read the letter) 2. å bli ble blitt - a very common verb with many different meanings. Its most frequent core meanings are : a) to stay, to remain Hun ble taus en stund. (She remained silent for a while) b) to become Harald Hårfagre ble konge over Norway i 872. (H.H. became king of Norway in 872). Hun var blitt blekere. (She had become paler) c) to be -- in passive voice sentences Navnet hans ble aldri nevnt. (His name was never mentioned).
9 3. å brekke brakk brukket - to break Grenen brakk. (The bough broke) Per har brukket beinet. (Per has broken a leg). (note that the regular verb "å knuse" is normally used when something gets broken because you have dropped it : Jeg har knust et glass - I have broken a glass) 4. å bringe brakte brakt - to bring, to take Han brakte tøyet til vakeriet. (He took the clothes to the laundry) 5. å bryte brøt brutt - to break (but usually in the figurative sense) Han har brukket med foreldrene sine. (He has broken with his parents) 6. å bære bar båret - to carry, to bear (also in the figurative sense) De bar ham opp på rommet hans. (They carried him up to his room) Hvem bar ansvaret for det ? (Whose responsibility was it ? ; literally : Who bore the responsibility ?) 7. å dra drog dratt - a very common verb with two core meanings: a) to pull Jeg fikk tak i duken og drog alt jeg orket. (I got hold of the tablecloth and pulled as hard a I could). b) to go (i.e. to move elsewhere) (in this meaning it is sometimes interchangeable with "å gå" or "å reise"). Han drog utenlands. (He went abroad) Vennene mine er dratt på stranden. (My friends have gone to the beach) 8. å drikke drakk drukket - to drink Han leste avisene og drakk øl. (He read the papers and drank beer) Jeg hadde drukket for meget. (I had drunk too much). (the adjective "drunk" = "beruset" or "full" : Han var temmelig beruset (He was rather drunk) Av barna og fulle folk får man høre sannheten (Children and fools cannot lie - the literal translation is something like : You get to
10 know the truth from children and drunks). Og så en liten øvelse - hvis du har lyst på den ... Fill in the correct forms (simple past/past participle) of the verbs given between brackets 1. Har du _____________ boka ? (å lese = to read) 2. Hun er ___________ fattig. (å bli = to become ; fattig = poor) 3. Jeg har ______________ min nøkkel.. (å miste = to lose; en nøkkel = a key) 4. Vi har aldri ___________ i byen. (å bo = to live) 5. Jeg ___________deg tydelig om å gjøre det. (å be = to ask, to request; tydelig = distinctly) 6. Jeg har ____________ en gyngehest til den lille gutten. (å kjøpe = to buy ; en gyngehest = a rocking horse) 7. Alle ____________ det. (å tenke = to think ; alle = everybody) 8. De ____________ på kino. (å dra på kino = to go to the movies) 9. De ______________ hvert sin koffert. (å bære = to carry ; en koffert = a suitcase) 10. Vi har ____________ materialet tilbake til eieren. (å bringe = to take ; en eier = an owner) Use ALT + for æ Char 3-digit æ 145 Æ 146 ø Ø å 134 Å 143
ø
å 4-digit 0230 0198 0248 0216 0229 0197
Reflexivepronouns. subject:
1st person (jeg)
2nd person (du)
3rd person
(han,hun,det, den, de) reflexive pronoun:
meg
Examples: Jon klær på seg.
Jon dresses himself.
deg
seg
11 De må skynde seg.
They must hurry [themselves].
For reflexive possessives (subject = owner), the following possessive pronouns are used: subject:
1st person (jeg)
(han,hun,det, den, de) thing owned is: masc/common feminine neuter plural
min mi mitt mine
2nd person (du)
3rd person
din di ditt dine
sin si sitt sine
Note that the gender and number of THE THING(S) OWNED determines which possessive pronoun you use, NOT the gender and number of the subject. This can be confusing for beginners. Jon mater hestene sine. Jon feeds his horses. Studentene liker huset sitt. The students like their house. [implied: they share a house] UT and UTE: Both UT and UTE are adverbs (not adjectives). ADVERBS. The difference is this:
The are PLACE
UT describes motion to a place -- as in GOING OUT. (I'm going out)
Jeg skal UT.
UTE describes a state of being or activity in a PLACE. Jer er UTE. (I am out) You might think of UTE as meaning "OUTSIDE." Note that the same can be said to describe many of these adverbs: here there hjemme away in up down
in a place -------------- to a place her ------------------- hit der ------------------- dit 'at home'----------- hjem "to home" borte ---------------- bort inne ------------------ inn oppe ----------------- opp nede ------------------ ned
12 NOE and NOEN: When used as pronouns, "noe" = "something" and "noen" = "someone". However, both can be used as an adjective meaning "some". In this case, "noe" is used for uncountable nouns and "noen" for countable ones. - as a pronoun: Jeg vil ha noe å drikke. I want something to drink. Det er noen som venter på deg. There is someone waiting for you. - as an adjective: Jeg trenger noe vann. I need some water. Jeg traff noen venner i går. I met some friends yesterday.
Punctuation marks in Norwegian: period . punktum comma , komma question mark ? spørsmålstegn exclamation mark ! utropstegn colon : kolon semicolon ; semikolon ampersand & et-tegnet
Time expressions: You need to keep in mind that the prepositions used in time expressions are rather different in English, so pay particular attention. Especially confusing are Norwegian 'i' and English 'for' as in "i fem dager" (for 5 days), and "for fem dager siden" (5 days ago). Also confusing is the use of the preposition "om" to denote time one waits into the future "om fem dager" (in 5 days). 1800-tallet: the 1800's, 19 century= 19.århundre, 1880-årene: the 80's (decade) om morgenen: in the morning vinter (en) - winter (the) vår (en) - spring (the) sommer (en) - summer (the) høst (en) - fall (the) i morgen tidlig: early tomorrow morning i (dag) morges: this morning i morgen: tomorrow i dag: today hver dag: every day for fem dager siden: five days ago
13 i fem dager: for five days (duration) i mange dager: for many days ikke på fem dager: not for five days om fem dager: will happen in five days de siste dagene: the last few days den dag i dag: from that day forth i det siste: lately hele dagen: all today hele dagen i dag: all day today, the whole day today om kvelden: in the evening i går kveld: last night (evening) om natten: at night; in the night hele natten: all night lørdag kveld: Saturday night i går: yesterday siste uke: last week + (forrige - previous) siste måned: last month i fjor: last year forrige år: last year neste år: next year hvert år: every year, annually i de siste årene: in the last/past years hele året: throughout the year, the whole year i år: this year i mange år: for many years om et år: in a year, in a year's time etter et år: after a year året etter: the year after år etter år: year after year etter en tid: after some time fra den tid av: from that time on av og til: at times, once in a while da, akkurat da: at the time siden (da): since then lenge, på lenge for a long time i vinter: this winter I fjor vinter: last winter om vinteren: in (during) the winter sist vinter: during the past winter til vinteren: next winter vinteren over: throughout the winter midt på vinteren: in the depth of winter innen seks måneder: before (within) 6 months are past --------------------------------------------------------------------------------------------PRONOUNCING 'RS': In much of Norway, words with an "s" directly following an "r" are pronounced with an unrolled "r" and a mushy "s", as "sh". "Norsk" is pronounced "norshk" in much of Norway. This occurs in many words:
14 torsk=torshk (cod) først=førsht (first) bursdag=burshdag (birthday) It also occurs when one word ENDS in an "r" and the next word BEGINS with an "s", like "værshagoo" at the dinner table - it's the Norwegian "vær så god". When "så" follows the word vær, which ends in an r, the "s" in "så" goes mushy. Likewise, on its own, vær is pronounced with a rolled "r", in those parts of Norway that roll their "r", and yet suddenly in front of "så" that "r" goes weak and isn't rolled anymore. You'll hear this all the time in Norway, such as in "vi får se", "det er så fint", "hvor skal du?" (in much of Norway, all those "r"s stop rolling and turn throaty and the "s" sounds would be "sh"). ----------------------------------------------------------------------------------------"ja" at the beginning of the sentence can translate as any of oh, well, yes, yeah, etc. Note that these translations are more pointed to translating the tone and intent rather than the word-for-word meaning. Ja, her har jeg det fint. OH, IT'S SO NICE HERE. Ja, dere får ha det bra da. WELL, GOODBYE FOR NOW. (while 'ha det bra' translates literally as "have it well", it's used to mean 'goodbye'.) Jo, her skal du høre. NOW, YOU LISTEN TO ME... Jo, nå skal jeg forklare deg alt sammen. OK, I'LL EXPLAIN EVERYTHING. Nei, nå vil jeg ikke mer. ALRIGHT, I DON'T WANT TO DO THIS ANYMORE. Nei, jeg vet ikke hva jeg skal gjøre, jeg. OH, I JUST DON'T KNOW WHAT TO DO. Jaja, da kan vi ikke gjøre mer her. (sigh) WELL, WE JUST CAN'T DO ANYTHING MORE HERE. Neinei, da får vi ikke noe bensin her da. WELL, THEN WE JUST CAN'T GET GAS HERE. Nei, så pen du er. OH, YOU LOOK SO PRETTY! Nei, så styggt du snakker! OH, YOU'RE SO FILTHY MOUTHED! One of the uses of "jo" is to confirm agreement with the listener. Det er jo dyrt i Norge. (IT IS, OF COURSE, (YOU KNOW), EXPENSIVE IN NORWAY.). ------------------------------------------------------------------
15 ---------This is a list of some English verbs with their reflexive Norwegian equivalents. It is from an online English grammar course from the Univ of Trondheim. http://www.hf.ntnu.no/engelsk/staff/johannesson/111gram/morerefl.h tm move bevege seg vomit brekke seg make a fool of oneself dumme seg ut be annoyed - ergre seg put up with (something) - finne seg (i noe) appear (as something) - fortone seg (som noe) make sure (of something) - forvisse seg (om noe) rejoice - fryde seg feel - føle seg marry, get married - gifte seg hide - gjemme seg look forward (to something) - glede seg (til noe) accumulate - hope seg opp be bored - kjede seg recover - komme seg shrink (from something) - kvie seg (for noe) meddle (with something) - legge seg opp (i noe) lie down - legge seg lean (on something) - lene seg (mot noe) note (something) - merke seg (noe) enjoy (something) - more seg (over noe) sit down - sette seg be ashamed (of something) - skamme seg (over noe) hurry - skynde seg turn (towards somebody) - snu seg (mot noen) resign - trekke seg appear - vise seg turn out (to be) - vise seg (å være) Some verbs that are reflexive in English and in Norwegian: To To To To To
injure oneself - å skade seg cut oneself - å skjære seg burn oneself - å brenne seg promise oneself - å love seg introduce oneself - å presentere seg
Verbs that are reflexive in Norwegian: To take a bath / wash up - å vaske seg To go to bed å legge seg
16 To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To To
stand up - å reise seg sit down - å sette seg comb one's hair - å gre seg brush one's hair - å børste seg get a haircut - å klippe seg get dressed - å kle seg put on oneself - å ta på seg get undressed - å kle av seg wear - å ha på seg fall in love å forelske seg get engaged (for marriage) - å forlove seg get married - å gifte seg get divorced - å skille seg relax - å hvile seg amuse oneself (be amused) - å more seg decide / make up one's mind / choose - å bestemme seg (for) look forward to / to be pleased to... å glede seg dread - å grue seg (til) feel (emotion, health) - å føle seg stay (fit) - å holde seg (i form) stay (warm) å holde seg (varm) be bored - å kjede seg have a nice time - å kose seg gain weight - å legge på seg lose weight - å slanke seg enjoy being somewhere - å like seg hurry - å skynde seg settle down - å slå seg ned sunbathe - å sole seg get oneself lost å gå seg vill get oneself lost driving - å kjøre seg vill get drunk - å drikke seg full get full (eating) - å spise seg mett
some translations: Hun kommer snart, kan jeg tenke meg. SHE'LL COME SOON, I IMAGINE. Lukk døren, er du snill. CLOSE THE DOOR, PLEASE (BE SO KIND). Han er alene, skjønner du. HE IS ALONE, YOU UNDERSTAND. Han blir nok frisk igjen, skal du se. HE'LL BE WELL AGAIN, YOU'LL SEE. Vi har et flink hus, kan du tro. WE HAVE A CLEVER HOUSE, YOU BETTER BELIEVE IT. "kan jeg tenke meg." ? In the reflexive use of "tenke" (think), it changes meaning: imagine/suppose: Hun kommer snart, kan jeg tenke meg. - She is coming soon, I
17 suppose. Kan du tenke deg at hun er så dum? Can you imagine that she is so dumb? imagine/desire: Jeg kunne tenke meg å ha nye sko til sommeren. ----------------------------------------------------------------------------------------"forresten" (by the way, incidentally, come to think of it) Forresten, når kommer du? - By the way, When are you coming? Hvordan står det til, forresten. - By the way, How is it going? Jeg har forresten noe med til deg. "ta med" is a way of saying "bring". - "Husk å ta med regnjakke i dag." "ha med" is a way of saying "have brought", though you could also use "har tatt med" (previous expression in present participle). "Jeg har med regnjakke i tilfelle det regner." So "Jeg har forresten noe med til deg." means "By the way, I have (brought) something for you."] "nok" (with out a doubt, surely) Du er nok en ordentlig sportsmann, du. - "You must be a real sportsman." Ikke vær redd, han kommer nok. - "Fear not, He'll be here for sure." Du blir nok frisk igjen snart. - "You'll definitely be well again soon." "liksome" (in a way, kind of, somehow) Jeg liker meg som liksome best hjemme. - "I kind of prefer being at home." Du er liksome sjef her, du, da. - "So you're sort of the boss around here then." Hun er liksome litt sky. - "She's sort of a little shy." "så" (so, such a, such, how) Hun er så flink så. - "Gosh, she's so smart." Du har så pen kjole. - "You have such a pretty dress." Så slem du er. - "You are so mean!" Useful phrases: ATM (Minibank): Vennligst Vent -----Please Wait Tjenesten er ikke tilgjengelig ----- The service is not available Tjenesten er nedlagt ----- The service is shut down - not in service I Ustand ----Out of Order Ute av drift ----Out of service, out of order
18 Kortet kontrolleres ----- The card is being checked Ukjent kort ----- Unrecognized card Godkjent ------ Accepted Avbryt ----- Cancel Klar ----- OK, Ready Tast inn koden ----Key in your code or PIN Avslutt med 'KLAR' ----- Finish (keying in your code) with the 'KLAR' key Voicemail: Tast én (to, tre, osv) for . ----Press one (two, three, etc) for . eller vent på svar ----or wait for answer Du er nå nummer tjueto i køen ----- You are now number 22 in line (in the queue) Avslutt med firkant ----Finish (keying in the number) with the '#' key HOUSEHOLD EXPRESSIONS: plukke opp avisa = pick up the [news]paper (e.g., from the floor) hente avisa = fetch the newspaper (from your mailbox or wherever you get it delivered) kjøpe avisa = buy the newspaper [of today] take in the paper -
ta inn avisa
plukke opp papiret = pick up the paper (i.e. piece(s) of paper, not newspaper) dekke på = dekke på bordet = dekke bordet (they are roughly the same) take out the garbage – ta ut søpla; gå ut med søppelet rake leaves –
rake løv.
mow lawn – klippe plen,
klippe gress, slå plenen, slå gresset
shovel snow – måke snø; brøyte (snø) vacuum carpets
støvsuge teppene;
sweep the floors make the beds
-
støvsuge tepper
feie gulvene; feie gulvet
rede sengene; re senger
19 dust
tørke støv
set the table
dekke bordet
water the flowers
-
wash the windows make lunch/supper
vanne blomstene/blomster vaske vinduene/vinduer –
-
lage mat
put the dog in the kennel make coffee
pusse vinduer
- sette hunden i hundehuset
- koke kaffe; sette på kaffe
wash the dog(s)
-
clear the table
- Rydde av bordet
clean the bathroom
bade hund(ene)
-
rengjøre badet; vaske badet
wash dishes (by hand or dishwasher?) vaske opp/ta oppvasken (for hånd) sette i oppvaskmaskinen go to the post office - Gå i/på posten go to bible study/reading - gå på bibelkurs/bibellesning call friend - ringe til en venn/telefonvenn drive ** to pre-school/kindergarden - kjører ** til barnehagen print pictures (ie-print own digital pictures) - Skrive ut bilder/fotografier go to the pharmacy - Gå på apoteket send birthday card to ** - Sende bursdagskort til ** > do homework - gjøre lekse/hjemoppgaver/hjemmearbeid Do homework/lessons (children) - Gjøre lekser Do homework (adult course) - Gjøre hjemmeoppgaver Do shopping/make purchase/go in the store butikken"
- Gjøre innkjøp / gå i
pick raspberries - plukke bringebær peel potatoes - Skrelle poteter make doctor appointment - Bestille en legetime / time hos legen"
20 go to the library - gå på biblioteket shop for hockey equipment - Kjøpe hockey-utstyr work on sweater/knitting a sweater - Strikke en genser/Jobbe med en (strikke)genser". busy knitting a sweater - holder på å strikke en genser finish knitting sweater - ende strykke genser
'Til' plus noun with added 's': til køys-(to bed) til fjells(by mountain),til lands(by land),til vanns(by water), til topps(to the top)hoisted (of sails), til bunns(to the bottom,thoroughly, in the end), til fots(on foot), gjøre en til lags(to please someone) til blods(till the blood comes) til dels(partly) til manns(each) til overs(left,over) til kvelds(for supper), til bords(at, to the table) til gangs(to some purpose) (indef.)
(def.)
BodyParts -- an ear the ear ear -et øre øret eye -et øye øyet shoulder - en skulder - skulderen hand -ei / en hånd - hånden finger -- en finger - fingeren leg -et be(i)n - be(i)net knee -et kne kneet foot -en fot foten toe -ei tå - tåen/tåa
(indef. pl) -
ears ører øyne skuldre - hender - fingre be(i)n knær føtter - tær -
(def. pl)
the ears ørene øynene - skuldrene - hendene - fingrene - be(i)na knærne - føttene tærne
Berries: (a) blackberry (et) bjørnebær (a) black currant (et) solbær (a) blueberry (et) blåbær (a) cherry (et) kirsebær (a) cloudberry (en/ei) molte (=multe) (a) lingonberry,mountain cranberry) (et) tyttebær (a) cranberry (et) tranebær (a) [red, white] currant (en) rips (an) elderberry (et) hyllebær
21 (a) (a) (a) (a) (a) (a) (a)
gooseberry juniper berry rasberry rowanberry strawberry wild rasberry wild strawberry
(et) stikkelsbær (et) eine(r)bær (et) bringebær (et) rongebær (et) jordbær (et) villbringebær (et) markjordbær