35 0 27KB
Raportul juridic de drept administrativ
Raportul juridic de drept administrativ reprezinta relatiile sociale care constituie obiectul activitatii administrative a statului sau a unitatilor administrativteritoriale, realizata de catre autoritatile administratiei publice potrivit normelor legale. Un raport juridic de drept administrativ trebuie sa "contina" anumite premise precum: existenta normei juridice de drept administrativ, subiectele de drept participante si faptul juridic de drept administrativ. Raportul juridic de drept administrativ este o categorie distincta de raport juridic, si are la baza cateva trasaturi caracteristice: - Intotdeauna, unul dintre subiecte este in mod obligatoriu o autoritate publica sau o colectivitate teritoriala, reprezentata de un organ al administratiei publice sau de o structura nestatala, autorizata, care presteaza un serviciu public. - Apar in cadrul relatiilor sociale reglementate de normele dreptului administrativ si sunt raporturi de putere, adica se nasc in vederea realizarii puterii executive a statului. Aceastra trasatura sugereaza faptul ca dreptul administrativ se diferentiaza de celelalte ramuri de drept public, constitutional, financiar, penal, etc. - Exista o relatie de subordonare ale unuia dintre subiecti, fata de celalalt, fapt ce demonstreaza diferenta dintre administrativ si civil (in ceea ce priveste dreptul civil, persoanele fizice si/sau juridice se afla pe plan de egalitate juridica). Daca este sa vorbim despre subiectele raportului juridic de drept administrativ, intotdeauna trebuie sa existe cel putin unul de administratie publica, insa se pot distinge mai multe posibilitati: ~ doua autoritati ale administratiei publice (de exemplu, intre Ministerul Finantelor si Ministerul Turismului); ~ o autoritate a administratiei publice si o alta autoritate publica, cum ar fi raporturi stabilite intre Ministerul Justitiei si Curtea de Apel Bacau; ~ o autoritate a administratiei publice si o organizatie non-guvernamentala; ~ o institutie social-culturala sau o regie autonoma si o autoritate a administratiei publice, de exemplu intre Primaria Cluj si Institutul de Istorie "G. Barit"; ~o autoritate a administratiei publice si o persoana fizica, cum ar fi intre un primar si un cetatean.
Continutul raportului de drept administrativ este alcatuit din totatlitatea drepturilor si obligatiilor subiectelor participante, acestea fiind reglementate de norma juridica administrativa. In continutul organizarii, functionarii si exercitarii competentei organelor administratiei publice, se nasc, se modifica si se sting o multitudine de raporturi juridice. Astfel, putem spune ca formele raportului de drept administrativ sunt variate si privesc mai multe aspecte. 1) In functie de natura juridica a izvoarelor lor, exista raporturi care "izvorasc" din acte administrative individuale si unilaterale; din contracte administrative; din acte normative sau din savarsirea unor fapte materiale juridice. 2) In functie de posibilitatea de a avea sau nu o valare baneasca, distingem in mod evident, intre raporturi juridice administrative patrimoniale si raporturi juridice administrative nepatrimoniale. 3) Dupa diviziunile domeniilor dreptului administrativ, exista raporturi: contraventionale, domeniale, privind functia publica si pe functionarii publici in cadrul acestor categorii (raportul de serviciu si functionarului public), care se constituie in legatura cu organizarea si realizarea controlului administrativ, care privesc acordarea, incheierea si executarea controlului administrativ sau cele care se nasc in sfera transporturilor, activitatii comerciale, financiare, fiscale, etc. 4) Cele mai des intalnite raporturi sunt raporturile juridice de drept administrativ de conformare, adica cele care presupun respectarea conduitei impuse de norma juridica administrative si raporturi juridice de conflict, atunci cand se pune problema unei sanctiuni care trebuie aplicata persoanei care nu se supune de bunavoie legii. 5) Importanta deosebita prezinta acea clasificare ce are in vedere apartenenta unuia sau a ambelor subiecte ale raportului la sistemul administratiei publice. Asadar avem: a) Raporuri care se nasc in interiorul sistemului administratiei publice (de subordonare ierarhica, de colaborare, de participare; b) Raporturi ce se stabilesc intre un subiec de drept care apartine sistemului de administratie publica, celalalt subiect (persoana fizica sau juridica) nu apartine acestui sistem. Conduita partilor, adica actiunea sau inactiunea acestora, constituie obiectul raportului juridic de drept administrativ. Conduita partilor se incadreaza in activitatea administrativa a statului, deci are legatura cu puterea executiva. Faptul juridic de drept administrativ consta in aparitia sau stingerea unui raport juridic de drept administrativ, adica o imprejurarea a carei efecte juridice sunt reglementate de norma administrativa. Faptele sunt evenimentele si actiunile.
Evenimentele nu depind de vointa oamenilor ( de exemplu, fenomenele naturale), iar actiunile sunt manifestari de vointa ale oamenilor, savarsite cu discernamant. Acestea produc efecte juridice: creeaza, modifica si sting raporturi administrative. Mijlocul de declansare a unui raport de drept administrativ il constituie actul juridic, faptul juridic material sau operatiile materiale tehnice. Stingerea raportului de drept administrativ se produce odata cu realizarea obiectului, abrogarea, revocarea sau anularea actului juridic administrativ sau moarta, desfiintarea, disparitia subiectului pasiv. Din punctul meu de vedere, este foarte important sa cunoastem notiunile teoretice care au in prim plan raportul juridic de drept administrativ, tocmai pentru a dobandi anumite cunostinte legate de dreptul administrativ si problemele cu un grad mai mare de dificultate cu care se confrunta aceasta ramura de drept. Este o notiune de baza, care ne permite sa facem distinctia intre raportul administrativ si raporturile civile, penale sau financiare. De la aceste idei teoretice, putem privi si latura practica. Pana la urma, toate spetele de drept administrativ au la baza un raport juridic de drept administrativ. De exemplu, reclamantul B. O. a chemat in judecata pe parat, in domeniul contenciosului administrativ - Primarul mun. Bacau, pentru ca prin hotarare judecatoreasca sa se dispuna obligarea acestuia sa-i aprobe eliberarea autorizatiei de constructie pentru locuinta proprietate personala pe care intentioneaza sa o edifice in Bacau in zona bulevardului Miorita. In motivarea cererii, T. U. a aratat ca refuzul primarului de a-i elibera autorizaţia este nejustificat, intrucat doreste sa construiasca locuinta pe o strada privata, fiind dreptul locuitorilor din zona de a stabili latimea strazii. Primarul solicita respingerea actiunii, aratand ca in mod justificat a refuzat eliberarea autorizatiei de construire intrucat documentatia depusa nu indeplinea conditiile stabilite de prevederile locale, care prevede realizarea unei strazi de 10 m latime, iar pe proiect nu s-a precizat afectarea unei portiuni de teren de 5 m latime pentru drum si trotuar. Solutia propusa: Prin sentinta, actiunea formulata a fost respinsă, cu motivarea ca documentatia depusa nu indeplinea conditiile stabilite de prevederile legale locale, asa incat, in mod justificat Primaria a refuzat eliberarea autorizatiei solicitate. Autorizatia de construire se emite cu respectarea documentatiilor de urbanism şi amenajarea teritoriului şi aprobate potrivit legii. Impotriva sentintei a declarat recurs reclamantul, aducandu-i critici de nelegalitate si netemeinicie, solicitand modificarea acesteia in sensul admiterii actiunii. Prin HCL nr.136/2006 s-a aprobat Planul Urbanistic de Detaliu, aceasta hotarare fiind un act de autoritate obligatoriu de respectat de catre toti proprietarii parcelelor de teren din zona. Este gresita si sustinerea recurentului ca autorizatia trebuia eliberata, constructia
fiind amplasata la 8 m de axul strazii. Sub acest aspect al obtinerii autorizatiei nu este relevanta amplasarea constructiei, ci numai imprejurarea ca pe proiect nu s-a prevazut afectarea unei portiuni de teren de 5 m latime pentru drum si trotuar, pe sens. Respectarea legii eobligatorie atat pentru caile de acces publice, cat si pentru cele private. Din aceste considerente, sentinta atacata fiind legala in baza prev.art.312 CPPa fost respins ca nefondat recursul declarat de reclamant. Bibliografie: - Lect. univ. drd. av. Cristian Giuseppe Zaharie, "Drept administrativ - Curs universitar"; - Lect. univ. dr. Mihaela V. Carausan, "Drept administrativ"; - studentladrept.blogspot.ro