128 9 8MB
Serbian Pages 15 Year 1970
PAVAO ANĐELIC
PERIODI U KULTURNOJ HISTORIJI BOSNE I HERCEGOVINE U SREDNJEM VIJEKU Utvrđivati periode u kulturnoj historiji znači otkrivati osnovne koordi nate razvoja, tj . karaktera, intenziteta i ritma u kulturnom životu jednog društva. Najveći dio područja kOje danas obuhvaća Bosna i Hercegovina činilo je u srednjem vijeku relativno jedinstveno kulturno područje. Kada ovo ka žemo, ne mislimo time zanemarivati ili negirati i znatne razl,ike u kulturnom razvoju pojedinih krajeva Bosne i Hercegovine; ipak, treba istaknuti da je m.otg)Uće ti čak nužnQ ,o vaj terutomj poomatraJti i prollLČavati ka.() jednu određenu cjelinu. Posebno treba naglasiti da i nekadašnje autonomne političkE: formacije, kao što su: Trebinje, Hum i Neretljanska oblast, čine kulturnu cje linu 9a užom Bosnom u ranim perliodiima s;reldnjeg vijeka, iako su u sastav bosanske države došle tek u XIV stoljeću. UZI10ke ovoj relativnoj homogenosti treba tražli.ti duboko u sta,rdin1i, vjeT.oojatno u bl'ilSkođ etnliič:koj srodruJs.t i i sJiČiruim životnim uslovima, tako da ni dugotrajna politička rascjepkanost n.ije mogla unijeti veće kulturne razlike. Jedino sjeverozapadni krajevi Bosne - Pounje i predjeli oko donjih tokova Sane i Vrbasa - tek dolaskom Turaka ulaze u bosanski kulturni krug.
Do sada nije biil.o sis.tematskli.h ili obrazloženih pokušaja periodizacije historijskih zbivanja na teritortiji Bosne i Hercegovine, bilo da se radi o poli tičkoj, bilo o kulturnoj povijesti. Pisci općih pregleda bosanske i humske povi jesti redovno su izlagali kronološka slijed događaja, pojedina poglavlja bila su prilagođena formalnoj kompoziciji knj'ige, ili formirana prema ličnostima poje dinih vladara, odnosno smjenama vladarskih dinastija . Iznimku u tome pogledu čini »Istorija Bosne« Sime Cirkovića, u kojoj je periodiz'acija izvršena prema osnovnim karakteristikama političke aktivnosti. Istina je da kulturni život u mnogom pogledu zavisi od političkih okvira i uslova, pa se periodi političke histor,ije često poklapaju sa ritmom kulturnih zbivanja. Ipak, kultura česoo ima svoje vlastite tokove, pa se periodizacija političke povijesti ne može uvijek koristiti i za kulturnu historiju. Ako se ima na umu da &iroko shvaćeni pojam kulture obuhvaća i tehničku kulturu, i organizaciju ekonomije i osnove poli tičkih sistema, onda je jasno da je razvoj kulturnog života osnovni ritam u žjivotu jednog dffilŠlt;va. Stog,a bi lakše - i cxpravda!l'llije - bIilo, perti'oclri.zaoij u kulturne povijesti primijeniti na politička zbivanja, nego obratno - kulturne marrifestacije pošto-poto uklapati u krute ' okvire političke historije.
200
PAVAO
ANĐELIC
Glavni faktori, koji, po pravilu, vrše odlučujući utj ecaj n a ku lt urni život i njegovu fizionomiju, pa prema tome predstavljaju i kriterije za perio dizaciju, jesu: konstelacija velikih političkih sila, odnosno vanjsko-politička situacija, unutrašnje poli tičke prilike, društveni odnosi, vjerske prihke, opća kulturna kretanja i djelovanje snažnijih kulturnih centara izvan zemlje, pismo, jezik i pisani spomenici, te umjetnost i materijalna kultura. - Radi punog razumijevanja historijskih, posebno kulturnih kretanja, bilo bi potrebno ukazati i na ekonomiku svakoga perioda, kao osnovu na kojoj se razvija svaka kultura. Međutim, na~e poznavanje ekonomske povijesti Bosne i Hercegovine tako je manjkavo, da se malo što konkretnije može reći o ekonomskim faktorima koji su neposrednije utjecali na kulturni život. (Samo za pojedine periode dr;uge epohe mogla bi se iznijeti nešto bolja dok.umentacija o direktnoj povezanosti ekonomike i kulture). Stoga se i ovaj pokušaj periodizacije isključivo temelji na dosada poznatim manifestacijama kulturnog života, ne pretendirajući na nj Ihovo cjelovi to historijsko-filozofsko objašnj avanje. Prije prelaska na razmatranje pojedinIh perioda treba staviti još nekoliko napomena. Prvo: poredaj nije izvršen po nj ihovoj važnosti ili intenzitetu, nego po sadržajnoj srodnosti. Drugo: jačina ili važnost pojedinih kriterija je u raznim periodima različi ta, a nekada čak i nepoznata. I treće: razgraničava nje perioda vršeno Je pre ma značajnim političkIm događajima zbog toga što su ovi događaji redovno bolje poznati, ali i zbog toga što se veliki politički događaji, po pravilu, snažno reflektirajU I na tokove kulturnih zbivanja, pa stoga i stvarno označavaju prekretnice u ritmu kulturnog života. općih
U dugom vremenskom dijapazonu od gotovo čitavog milenija, u kulturnoj historiji srednjovjekovne Bosne mogu se jasno izdvojiti dva doba ili epohe, što uostalom odgovara i osn.ovno j pe.riodizaciji evropske .lwlturne povijesti. Prvo doba ili rani srednji vijek - VII do polovine XII stoljeća - zapravo je protohistorija ovi h krajeva, jer su pisani izvori ovoga vremena toHko oskudni da samo fragmentarno osvjetljavaju historijska zbivanja; osnovni izvor za upoznavanje toga vremena predstavlja arheološka građa. Drugo doba ili kasniji srednji vijek traje od polovine XII do prvih decenija XVI stoljeća i obuhvaća uglavn.om vrijeme samostalnog polirtičkog i kult'Ulr;n;o.g života na podI'Učj.u Bosne i Hercegovine. Kao opće karakteristike epoha mogu se navesti slijedeća zapažanja: ritam kretanja historijskog razvoja znatno je sponji u prvoj nego u drugoj epohi. Zbog boga u prvoj epohi pojedini periodi traju po dva ili dva i po stoljeća, dok u drugoj epohi nijedan period ne traje ni čitavo stoljeće. t U prvoj epohi kulturni život većim dijelom prima uticaje sa strane,2 dok u drugoj epohi dominira originalno stvaranje vlastitih kulturn:ih dobara.;) Usprkos tome, u prvo doba kulturni život Bosne i Hercegovine se pretežno uklapa u šire sla venske okvire 4 ili bar u okvire zajedničke za sve .Južne Slavene; u drugoj epohi ovo područje ide svojim putem i sve se više diferencira od ostalih ud.aOpći
L Ova konstatacija bit će dokumentirana osne,vnom šemom periodi·z acije u toku daljeg izlaganja. , Među utjecaje sa strane spadaju i tako važne kultuMe pojave kao što su: nova religija, pismo, umjetnički stilovi i dr. :; Originalnost u sferi kulturnog života druge epohe očituje se I1lpr., u religij, (samostalna bosanska crkva), pismenasti (stvar3lI1je posebnog tipa ćirilice - bosan čic e ) i umjetnosti (minijaturno slikarstvo, stećcL veliki broj domaćih kulturnih stva ralaca itd.). , Izrazite manifestacije ovih slavenskih okvira su: jezik u sfe ri duhovne, a keramika u domenu materijalne kulture. Razumije se da ovome treba dodati srod nost u religiji i 1.4 čitavom spektru etničkih osobina.
PERIODI U
KULTURNOJ HISTORIJI
BiH
201
ljenib, ali i bhižih kultllI1l1ih cjeLina. To je, uostalom, i